Hejsa. Nogen der ved hvor meget en ha jord koster på fyn? Mvh Line
180.000-200.000 kr Men ring til den lokale landboforening, de har mere styr på det i jeres område. Og dog kan de også kun give ca. priser.
Hvad gør i med jeg jeres bane om vinteren for at det stadig er muligt bare at longere feks ? salter i ? -er der ikke noget med det ikke er så godt for hestens ben ? :)
Det er bedre på vores hømark som ikke er ødelagt af hestehove, og har græs på så der er forholdsvist "blødt". Men kun hvis det bliver en nødvendighed feks ved dyrlægebesøg eller selv tjekke for halthed... vil fraråde salt! Det vil formentlig udtørre hovene, så de sprækker. Jeg kører til ridehus hele vinteren.
... ikke noget  Jeg går med spænding denne første vinter i møde, med min nye muslingebane. Og jeg satser da på at den er lige så god, som jeg er blevet lovet...
vores ridehus   Nej spøg til side, jeg har hørt om flere der har lagt et lag salt på banen. Hvor meget og hvor lidt, der er jeg dig svar skyldig, og hvorvidt hovene tager skade eller ej, har jeg heller ikke noget begreb om. Held og lykke med din vinterridning. Hilsen Mumse
Jo større partikler på banen - desto vanskeligere fryser den. - Vel at mærke hvis banen er veldrænet. Fungerer drænet ikke - så der er pytter - så er banen ikke meget værd i frost, ligegyldigt hvilke krumspring man så end gør  Store partikler kan være muslingeskaller eller flis. Hvis du vælger at lægge flis på skal du bare være opmærksom på at det er flis af kernetræ som ikke har bark på - ellers risikere du en helt ny form for skøjtebane. m.v.h Jette
til hvis du vil have det lige, er at måle op med små alm. jernpæle ( eller hvad de nu hedder ), og så sætte muresnor op eller andet synligt snor. Start med hjørnestolperne, og husk at bruge et waterpas. Så er det ellers bare at gå rundt med pælebordet hvor jernpælene står, grave 1/3 ned minimum, brug den hvide snor som rettesnor til at få det lige. Ja det er ikke nemt at få arbejdskraft nu om dage, så held og lykke med det. ... hvor i landet bor du, og har du ikke nogle søde naboer med lidt erfaring indenfor dette? Helle
du kan sagtens nøjes med 8-10 m mellem pælene, det ville jo også gøre arbejdet lidt lettere. Vi har ca 10m imellem vores, og vi har 2 ponyer på 115 og 120 + en fuldblod på 165. Der er nylonreb foroven og alm. tråd forneden. Dette er på den store græsfold. I løsdriften har vi godt 4,5m mellem, men det er kun fordi vi har planker foroven der har den længde, og alm. tråd forneden. For at lette dit arbejde kunne du jo evt. sætte dem med 6m mellemrum, og når din far så er på benene kunne i lave det færdigt som det var tiltænkt. Pas meget på med det benzindrevne pælebor, da det kan være ret voldsomt. ( siger min mand ) Ville gerne sparke til gemalen så han kunne hjælpe, da han selv har sat alt vores op. Men det er lige langt nok, da vi næsten bor ved den tyske grænse. Helle
er meget lige, så kan du få alle pæletoppene snorlige højdemæssigt med en laser, og du kan få retningen med en muresnor som sagt før så skal man helst være to mand om et motorbor
Tak for dine råd! Det med at hjørnepælene skal i først, kan jeg godt se, er en god idé! Jeg har dog bestemt, at det ikke skal sættes om med tråd eller nylon, da jeg desværre har en dejlig fræk hingstebasse, der allerede har været igennem den gamle trådindhegning et par gange.( det gamle er pillet ned for et par måneder siden) Jeg bor desværre lige klods op og ned af en byggeplads i øjeblikket, hvilket godt kan give mine hypper nogle gevaldige chok, der resulterer i ture gennem hegnet. Samtidig bor jeg meget tæt på en meget trafikkeret vej, så jeg tør ikke længere risikere, at der enten kommer mennesker eller heste til skade pga. ikke tilstrækkeligt holdbart hegn. Jeg er helt overbevist om, at han ikke går igennem et træhegn! Kan i hvert fald godt forstå, at I ikke kan køre helt dernede fra! Det var også mere, hvis der var nogle her i omegnen... Jeg har desværre ikke nogle "hegnskyndige" naboer...  Håber det her indslag udmunder i nogle flere henvendelser i løbet af den næste uges tid... 
Vi skal have støbt mødding, så jeg tænkte på om nogen herinde har støbt mødding selv og hvad det har kostet 
for nogle år siden.. støbt plads med en mur af sokkelsten i tre skift rundt omkring på 3 sider.. bunden blev støbt af følgende 3 støbemix 1 ral 1 cement.. 8 mm rionet i midten hvis du ikke har svært grej (traktordrevet tvangsblander og en eller anden maskine til at læsse med) så er det en næsten umulig opgave at blande alt det beton selv nu står vi så for at skal lave halvtag over pladsen, hvordan har vi ikke helt bestemt endnu
er lavet af beton elementer og støbt bund. Elementerne fik vi billigt, det er fejl bygnings elementer på siderne og i bunden tykke køre elementer. vi har afløb til aljebeholder. komunen godkendte den, så alt var i orden inden vi tog den i brug.
meget kraftigt an på hvor det er henne... det er nemlig ikke uvæsentligt om det er sjælland eller vestjylland..
så jeg vil mene max.800.000 fordi -det er gammelt og ikke sat i stand - karup er et "hul" - det gode er at man godt kan have et par heste på 2,5 HA -Men jeg ville nok ikke selv give så meget... har for et halvt år siden købt i Kibæk. 2HA, stald, muret maskinhus man kan ride i, 250 m2 delvist nyrenoveret stuehus fra 1960 til 1,2mio
jeg kan da bare læse hvad der står Karup selvfølgelig.. det er så vidt jeg ved ikke et dyrt område.. men husets størrelse har også lidt betydning.. men hvis det skal istandsættes med isolering og div koster dette kassen.. jordprisen skønnes til omkring 300.000kr.. også husets pris oveni..
Det kommer jo meget an på hvor i Karup det ligger. Ved vej eller langt ude på landet - er der mulighed for skole/indkøb/bus osv.. Hvordan huset er bygget, er der charme over det eller er det bare en "firkantet klods", hvor stort er det mv. Hvad udhuse der er til og hvordan jorden er/ligger - er der fx. græs i nu eller skal det dyrkes op igen. Så det kommer som sagt an på rigtig mange ting.
Ud fra jeres vurdering har vi ikke givet for meget.  Så jeg er ok tilfreds Jorden ligger bag huset på et plant stykke. Der er græs i det hele.Jeg får udsigt til hestene fra køkkenet/spisestuen. Huset er ok. Det vi skal have lavet bliver ikke store ting, da vi regner med at bygge nyt hus før eller siden.
Vi forlader knapt kjellerup. Vi kommer til at bo få km fra Kjellerup(10km), som jeg er blevet helt glad for at bo ved. Desuden har vi kun 15 km til Viborg og 22km til silkeborg... Så helt skidt belliggenhed er det vidst ikke.. 
Glemte lige... Vi har 1,5km til mindre by med brugs, spar, bageri, skole mv...  
Nu står vores heste jo på en lejet mark, og vandet til dem kommer fra dem der lejer huset på grunden. De har ingen dyr selv. Vores heste, 2 ponyer og en hest, har stået der siden 15 maj og kommer nok først hjem d. 1 oktober. Mit spørgsmål er hvad sådan 3 stk. mon har drukket for på de 4 1/2 måned. Hvor mange liter drikker de i gennemsnit om dagen, ugen, måneden? Vi vil gerne betale dem noget for vand, selvfølgelig, men hvor meget er realistisk? Håber på nogle ca. svar... Helle
Jeg kan ikke give dig noget endegyldigt svar, for det er jo forskelligt for hest til hest, hvor meget de drikker. Desuden afhænger det også af varmen. Her i sommer har mine tre ponyer ( en shetter, en III og en I) drukket en bajle(90 L) på små to døgn. Min venindens to store heste, som har stået her drak min. en bajle (90L) på et døgn. i de helt varme dage skulle der fyldes op 2 gange i døgnet. Håber du kan bruge informationerne til noget.
er lidt heldig så kan du finde en landmand der vil tage den, ellers må du leje en container og ha den til at stå på møddingspladsen, og så muge ud i den
For nogen tid siden var der en der foreslog kompostorm i møddingen. De skulle efter sigende være ret effektive og omdanne møddingen om til godt muld (der evt kan bruges i haven) Prøv at søg her på HN efter kompostorm. Jeg ager at prøve den metode her i vinter, det lyder som en fornuftig løsning - ikke mindst for min pengepung..
Kontakt evt. den lokale genbrugsstation og hør, om du kan aflevere mødding dér... Her i Assens Kommune er det gratis at aflevere sin mødding - hvadenten man bruger halm eller spåner. Dejligt nemt, bekvemt - og billigt.
man skal godt nok have en stor have hvis man skal bruge kompost efetr 2 dyr... jeg betaler en vognmand for at komme og tømme min container. Alternativt grabber han fra jorden/møddingen af hvis man ingen container har. det koster mig 1000 kr pr tømning. Karina
1.. spør landmændene omkring, der skulle nok være en.. 2.. kompostorm (hvis det virker) lyder som en god løsning, og alt hvad du ikke selv kan bruge tja mon ikke familie, noboer, venner osv vil aftage noget til deres haver.. alt andet er for dyrt når vi ikke tager om flere heste.. hvis du har et læbælte læg mødningen i dette.. holder ukrudt ligt væk og giver planter ekstra næring.. christina
Hejsa Vi har købt en ejendom med 4.3 ha jord, som vi overtager pr. 1-12-06. Der er høstet, og vi har fået lov at så græs allerede  Vi har haft et par dage med tørvejr, så det kunne lade sig gøre at så nu, men de mennesker vi har spurgt om hjælp, høster på fuld tryg, netop pga. vejret. Vejrudsigten siger regn helt ind i næste uge. Men er det snart for sent at så græs?? Skal vi vente til foråret istedet?
ikke noget problem som Illum siger.. sørg for at græsset får lov at komme god i gang inden hestene kommer på det.. hvis du får det sået nu så skal det nok ha en tur med en brakpudser lige inden vinteren, så det står med kort stub, og så kan du i foråret ta et tidligt slet og så er marken meget slidstærk
Vi er også så heldige at have købt gård som vi overtager 01.12.06. Men desværre står der majs på vores jord og det bliver først høstet i løbet af oktober. Vi er virkelig i knibe med hvad vi skal gøre også pga de fæle stubbe som majs efterlader. Mange mener at vi skal sørge for at pløje det i år for at komme stubbene til livs og så bearbejde jorden og få sået til foråret. Men hvornår har vi så græs som er stærkt nok til at hestene kan komme ud på det??? Håber det er okay jeg blander mig i denne tråd. Med venlig hilsen Gitte
majsstubbe pløjet helt ned til kineserne så hurtigt som muligt, og få sået græs i det tidlige forår
Jeg har bygget bokse af træ. Nu vil jeg gerne vide hvad i behandler træet med for at hestene ikke bider i træet?? Jeg har hørt om noget der hedder Godol, som skulle være en blanding af dieselolie og træbeskyttelse. Hvor kan det købes, eller blander man det selv?? Håber nogen kan svare mig..
Vi har også boxe bygget af træ. De har klaret hele vinterperioden uden at blive bidt i - jeg brugte samme metode som "lomumba" - wrap/hø ad libitum. MEN på sølle 14 dage skiftede de udseende. Den ene hest blev akut forfangen og så var der dømt box-ro. Hestene var utilfredse med ordningen, gad ikke høet og kedede sig, så det gik ud over plankerne. Plankerne lades nogenlunde i ro nu hvor hestene igen går ude det ½ døgn. Vi har valgt "bare" at udskifte de planker de har bidt i. Vi har talt om at sætte skinner op, men er nået frem til at hvis de virkelig keder sig så lad dem bide, så har jeg en indikation her til vinter om hvordan de trives. Så mit råd er adspredelse. Mvh Pia*
Jeg er landskabsarkitektstuderende, og har funderet lidt over om jeg mon skulle bevæge mig i retning af at kunne tegne/anlægge staldområder, rideanlæg, grønne områder til heste mv.  Jeg kunne godt tænke at høre jer om jeres erfaringer mht. firmaer der anlægger ridebaner og generelt områder omkring stalde mv. Vi har jo alle prøve at stå i mudder til anklerne så snart vi kom udenfor en stald, at ting ligger upraktisk placeret i forhold til hinanden osv., og jeg synes det kunne være virkelig interessant at kombinere mine erfaringer fra ridesportens verden med min uddannelse, og således skabe nogle smukke, funktionelle ridesteder.  Har du/I nogensinde ønsket at der kom en landskabsarkitekt/havearkitekt og forbedrede på dit land-, stald- eller hesteområde?  Eller har du prøvet det? Eller noget lignende?  Jeg håber der er nogen derude der har tid og lyst til at svare 
Vi står med et stort "råt" område omkring vores stald.. VIlle virkelig gerne ha prof hjælp til at tegne/ og bagefter til at lave.. Det er jo kun penge der afholder os fra ikke at gøre det *G* Men de store ridesteder burde jo nok ville betale for det!
har ofte lavet staldområder, så det er blever nemmere for folk at holde heste og gå tørskoet rundt. som regel er det folk som ringer og vil ha et godt råd til deres stalddørs problemer. Det ender næsten altid ud med at gemalen kører ud og kommer med forslag til, hvordan det bedst og mest økonomisk kan laves. når det gælder ridebaner er det jo lidt på samme måde. folk ringer og sprøg og gemalen kører ud og kommer med forslag og vurdere hvor meget prisen vil blive.
Umiddelbart synes jeg det lyder som en rigtig god ide   . Det ville sikkert være fint både ved større staldanlæg, men jeg tror også en del med mindre hesteejendomme, ville se det som en god mulighed hvis de kan få en samlet plan til både stald- og haveområdet, så de opnår en vis helhed. Vi har ihvertfald selv på det sidste overvejet seriøst at få en landskabsarkitekt til at tegne en plan for os. I vores søgen efter den helt rigtige, har kig på et par stykker, har vi lagt vægt på at det skulle være en med interesse for landejendomme, da vi gerne både vil have en dejlig have uden at den bliver for "villahave-agtig", og samtidig er det vigtigt for os med en både pæn og anvendelig gårdsplads, og som samtidig kan binde stald, hus og øvrige udenomsarealer sammen. Og jeg tvivler da på at vi er de eneste der går med en slags tanker (Men bare sig til hvis du mangler et sted at øve dig på, så skal jeg straks sende en tegning   ) Dog kunne jeg måske have min tvivl om hvor mange opgaver der er kun med hestejendomme/ridecentre etc. Men der er vel også et "marked" indenfor landejendomme generelt? For en del af problematikkerne om feks. tilgengælighed er jo de samme ved en svine/ kvæggård, og jeg tror da en del landmænd (eller deres koner) ville være villige til at ofre en del på at få både pæne og funktionelle udenomsarealer, har da ihvertfald set nogle stykker der har ofret en del på belægninger, ankomstplads/gårdsplads etc. Så jeg tror helt sikkert der er masser af muligheder indenfor området.
Da mange virkelig mangler viden på dette punkt. Det er jo ikke altid den smukkeste løsning man får ved alm entreprenørarbejde. Vi manglede selv vejledning da vi sidste år stod i vand til knæene ved stalden. Løsningen blev en åben grøft - vandet er væk men det er just ikke en køn løsning. Grøften gør at vi nu står med en fold der virker umulig at indrette rigtigt - både visuelt og hestemæssigt.
Som du ved syntes ejg ideen er smadder god, men du skal nok satse på at arbejde lidt mere i hele Europa, så markedet er stort nok. Men jeg tror absolut der er muligheder i det  Knus
Hej Mette Hvad end du gør så hold dig fra dieselolie. Det er giftigt for hestene. Min erfaringer sige, at de eneste der virker og er sikkerhedsmæssigt forsvarligt er metalskinner på overkanten af planken. Mange hilsner Katja
vinkelprofil - gerne alu.. ovenpå hjørner og kanter..det ser fikst ud, og virker
hej.. hvor vi har træ i stalden, er der sat vinkeljern på.. hvor der ikke kan sidde noget jern - har jeg bare malet med sort vandbaseret maling til træ.. (dele af min stald er bindingsværk) men som de andre skriver, sørger jeg for rigelig hø og masser af frisk luft på folden, så har de ikke tid eller energi til at spise træet.. 
mine æder heller ikke deres træstald, jeg tror det er fordi der er så god plads i deres stald plus at de bliver lukket ud meget tidligt ,til når det er mørkt. de har dog mulighed for at gå ind hvis det er det de vil. hø og halm døgnet rundt at gnave i har de også. men der hvor de stod før på alm boks gnavede de lystigt i træet, det fik jeg stoppet med-- noget der er beregnet til det samme købt i land og fritid. pris ca 150 kr, og det brugte jeg så også til dæknerne, så de ikke bed i dem også..
Tak for alle svar. Mine heste får altid godt med hø og halm.. MEN det ændrer ikke Luminas syn på træ.. Desværre.. Hun bider stadig i det. Men jeg vil prøve at sætte noget aluminium-profil på, og se om det hjælper. Jeg prøver lige at snakke med dem hos Land og Fritid nær mig, for at se om jeg skal prøve det "bid-stop"...
også være et tegn på manglende fosfor i foderplanen
Hej Jeg mener at kunne huske at jeg for mange år siden har læst at heste ikke spiser bokse lavet af lærketræ, så måske var det en idé at få udskiftet de brædder det er gået ud over.. Ellers er jernprofiler eller bidstop en god ide mvh Anne
Selvom vi har store lyse bokse, og de får masser af hø når de står inde,er min store hest træ æder. Vi har sat jernkantbånd(husker ikke hvad de rigtigt hedder)på alle udsatte kanter,oppe som nede. Derudover er der malet med "bid stop" Og et virker. Annette
Hey... Jeg har også min hest stående i en boks af træ, men jeg fandt ud af at min begyndte at stå og gnave i boksen, fordi hun havde underskud af mineraler, derfor gav jeg hende en saltsten i boksen, og så var det problem løst... Held og lykke med det:-)
Det med saltsten hjælper ikke her.. Min DV har altid haft saltsten med mineraler mm. i, og hun spiser STADIG træet.. Men jeg vil lægge noget profiljern på kanterne, og så smøre med bidstop..
nu står min hest ude hos mette. lumina støvsuger ikke boksen overhovedet og har altid masser af rent halm. jeg tror simpelthen bare det er en dårlig vane - lidt lige som små børn der putter alt i munden - det er underholdende - mener de selv. jeg tror bidstop eller noget metal på kanter og hjørner er den rette løsning... så mette vi må have "fælger" på boksene *g*
" negl gå væk" *GGG* Jeg tror det er i Hooks, jeg har købt en lille bøtte med klistret stads. Det smøres med pensel eller strigle de udsatte steder i boksen.. Det klistrer og det smager af H TIL!!!.. De heste der er slemme til at spise træ får et strøg klister på træet ca 1 gang pr mdr. SÅ holder de sig væk i laaang tid! Det er nemt og ses ikke med det blotte øje. Men vinkeljern er helt sikkert det bedste.. DOg VIL der altså være heste der kan bide udenom-bagved os.v. Der ville jeg så smøre med klister stadset 
Jeg bruger Bid Stop fra Blue Horse til alle trækanter/sider i stalden. Det bliver smurt på når hestene kommer ind fra sommerfold, og eftersmurt hvis det er nødvendigt (det er det ca 1-2 gange i løbet af en vinter) Jeg synes det virker fint. Og det er drøjt i brug.
Jeg har lige købt en "dut" Blue Hors Bid stop. Så nu er jeg spændt på om det virker.. 
Rettelse.. Det hedder Blue Hors Stald intakt..   
skulle jeg hilse at sige - både mette og jeg har fået noget i os - bvad - mette gav michen et smækkys - og fik "smag" for stald intakt her sidst. jeg lavede samme nummer i går - fy for fanden!!! hestene har ikke bidt i boksene - men stald intakt smitter af på pelsen hvis de kommer til at gnubbe sig op af træet - BVADR!
Nu har jeg ca. 2-2,5 ha jord (har mere) som bliver lagt om i år derfor er alt hegnet revet ned og skal nu sættes op permernent da vi også sætte læbælte.. men hvad er bedst.. skal siges det er et lang ikke alt for bredt stykke.. ca 70 mtr bredt.. er det bedst med en stor fold, to lange eller 1 lang og 2 mindre.. må sige en stor synes jeg ikke om.. Hvad er det bedste..??? udover dette jord har jeg en stor fold på ca. 1 ha.. der skal gå 4-5 hopper med forhåbenlig 4 føl på delt i to da de ikke alle kan gå sammen.. (tror jeg) eller kan de gå sammen når de alle er med føl så har de jo ikke så travlt med de andres føl.. hmm..!!! Håber nogen kan give mig en ide til hvordan det skal være?? christina
det er en god ide at du deler den op i minimum 2 folde, fordi.. 1. Du sparer lidt på markerne, så de ikke ødelægger dem for hurtigt. 2. Hvis de ikke kan enes kan du hurtig skille dem ad, og sætte dem på hver deres fold. 3. du får også en sygefold, hvis nogen af dine heste kom til skade eller blev syge. Jeg har lige hegnet to marker ind til mine to, på ca. 2 hektar, jeg har yderliger 2 hektar som ikke er hegnet, det skal først såes nu her, så det er først anvendeligt næste forår. Men jeg har lavet et led imellem markerne, så hvis jeg vil kan jeg bare åbne og lade dem gå på hele stykket, så kan de jo selv bestemme hvilken mark de vil gå på. Har lige sat de sidste pæle i jorden i dag, pyha, det er temlig hårdt, og så i silende regnvejr   Men det bedste er jo når man er færdig, og kan se at hypperne løber ud på deres store fold 
Vi har købt en ejendom, hvor der skal bygges en væg op. Væggen er ca 12 mter lang og. Planen er at hestene skal have stald i den længe hvor muren skal bygges, men hvad bygger man det op af. Her tænker jeg om det er holdbart nok med en dobbelt muret rødstensvæg, eller om der skal laves armering i funderblokke i stedet. Her tænker jeg på, hvis hesten feks sparker mod væggen elign. Umildbart tænker jeg at en dobbelt muret væg er mere end nok, men er nu kommet i tvivl. Under alle omstændigheder er det en murer som får opgaven, og det først en gang i det nye år. Så han har nok forstand på det mere end jeg.
 Hej, Hvem kan anbefale en dobbelt facadedør med frisede fyldninger (f.eks. 5)? Den skal sidde som hoveddør i stuehuset på en hvidkalket, stråtækt gård fra 1820. Den skal ikke være 2 x alm. dørbredde, men derimod én af de dobbeltdøre, hvor dørene hver især er lidt smallere end en alm. dør. Døren skal males lysegrå, så den må gerne leveres i naturtræ - det er ligemeget hvilken sort, men anbefalinger m.h.t. materialer, indad- eller udadåbnende o.s.v. er velkomne. Der skal ikke være glasfelter i døren, og den skal være i prima kvalitet. Jeg har søgt og søgt på nettet, men hold da op, hvor er der mange grimme facadedøre  Hvilket firma producerer min nye hoveddør, og hvor kan jeg se billeder? Mvh Julie
har du set her
Jeg har ikke overskud til at bøvle med en gammel dør. Jeg skal have en helt ny én, der bare passer i hullet *GG* Mvh Julie
det kan også være et stort stykke arbejde men dem her de laver dem vist på mål
For pokker da... det var lige det, jeg havde brug for  Tak, Berit. Og længe leve Ryttersnakken! Mvh Julie
Er der nogen der har eller ved hvor jeg kan købe en gammeldags vandpumpe? Vi har en gammel brønd med et grimt dæksel og det ville pynte med noget andet. Jeg kan stort set hente den over hele landet, kører meget rundt. MVH Christina
- ja jeg har selv sådan en stor rødmalet dims, som jeg selvfølgelig ikke vil af med  Men kan se, at der er en her i Nordjylland - som har en tre stk. til salg inde på dba.dk. Du får her lige et   her 
Tak Heidi Det vil jeg ringe på. Mine forældre bor i Frederiskhavn, så må de ud og hente (det kunne være min julegave). Christina
så lidt - og er dà glad for, at jeg kunne hjælpe dig  Hvis du ikke har adgang til dba.dk, må du jo lige sige til - så vil jeg fluks sende det til dig (via privat besked) 
Hejsa . Jeg skal snart flytte på en gård , hvor der er plads til 2 heste , men det er ved at være lang tid siden der har gået nogle heste der, så det meste er ukrudt, men der er også noget græs,. Jeg skal først finde mig nogle heste til foråret, så vil gerne have nogle råd om hvad jeg skal gøre ved den mark.. Tak for det ..
... Klip græsset(ukrudtet) og der vil komme fint græs op. Det har vi gjort med vores 2 ha, som der faktisk kun var tidsler og nælder og vupti, nu er der græs- flot græs!
Hvis du gerne vil have ordentligt græs, vil jeg anbefale at du lægger marken om her i efteråret. Og så lad være med at sætte heste på marken om foråret før græsset er blevet stærkt nok. Det er en fordel at det har hele vinteren til at etablere sig. Du kan jo evt lave en mindre jordfold, som hestene kan starte på. Alternativt så gør som Sascha1990 foreslår. Det er billigere, men hvis du alligevel vil have lagt markerne om, så er det da oplagt at gøre det nu, hvor du ikke har nogen heste... AnneMette
bruge plader så hedder det en 22 mm vognbundsplade.. det er det eneste der kan holde
Er det der vognbundplade ikke sådan noget mørkt træ...
Er det der vognbundplade ikke sådan noget mørkt træ...
Vi skal også igang med projekt nye bokse.. Og vi har valgt at bygge dem i 35 mm planker. fyrretræ.. Ja mindre kunne måske gøre det men synes egntlig at det er en god tykkelse.
er sort, men kan jo males
... tror jeg er: Forskallingsbrædder!  Dem brugte vi i den gamle stald - og vi satte dem mellem nogle udfræsede stolper - så de bare kunne "glide" ned på plads. Fordelen er så, at man kan udskifte enkelte brædder, hvis det behøves hen ad vejen.  Forskallingsbrædder er robuste nok, ubehandlede og tåler en del væde. Det eneste man skal huske, er at "spændvidden" nok ikke bør være mere end et par meter - og at topbrædtet bør afsluttes med en bidesikker kant - evt. hulbånd - og fastgøres, så hestene ikke kan "smutte" dem op over toppen. Man kan også vælge en anden "afslutning".  Det virkede (for os) i 6 år - og brædderne blev genbrugt, da de nye ejere af ejendommen lavede om på bygningerne og brugte den gamle stald som værksted, brænderum osv - og flyttede boksene ind i en anden bygning. Venlig hilsen Nina
Det er vel en smagssag om man kan lide bokse lavet i støbekrydsfiner /vognbundsplader eller hvad de hedder rundt omkring. Personligt har jeg set flere stlde hvor det ser ok ud. (Lige et eksempel, billedet er fra  ):   Nu er det kun i i bunden af lågerne vi har træ, og der har vi brugt høvlede forskallingsbrædder, da lågerne er lavet med en rille hvor brædderne kan skubbes ned i, lidt samme princip som NinaL nævner.
Hvad er det billigste man kan lave et ridehus for? 20*40? Og hvad er prisforskellen hvis man skal have et 20*60? Kan man købe et "brugt" ridehus? Kom med alle jeres gode råd og erfaringer 
næsten tro du havde læst mine tanker. Jeg har osse overvejet at få bygget en hal herhjemme. Vi har regnet med 300-400 kr pr. kvm. men ved ikke om det holder så bliver det lige under en halv mill. Jeg er spændt op at høre om der er nogen der ved det. Venter i spænding 
Det kommer an på mange forhold. Først er der fundamentet - Skal det være fuldfundament eller punktfundament? Støber man selv, eller skal man have nogen til det?. Stor prisforskel. En ca. 20x40 hal som byggesæt (byg selv) koster min. en halv mill. Og så kommer der fundament, bund og barriere oveni. Priser på stålspær er i øjeblikket en jungle pga de høje stålpriser. Det kan godt betale sig at søge på markedet og købe materialerne hver for sig. Vi arbejdede i foråret temmelig meget i at finde de de bedste bud, og lige pludselig fandt vi limtræsspær fra en hal, der var pillet ned. Det forandrede prisen temmelig meget; men vær obs på hvis man køber brugte spær, at det er nogle der kan godkendes, for kommunen vil helt sikkert forlange beregninger. Vi er nået så langt nu, at der om et par uger (forhåbentlig) er rejst spær og tag på (må vejrguderne i weekenden være med os!!). Bunden er bestilt, og barrieren er lavet, så nu er der ikke så langt igen. Men skriv bare hvis i vil høre mere om vores erfaringer med halbyggeri. Mvh. Maybritt
har du bestilt?? Vores hal er netop færdig - vi mangler nu bare bund og barriere. Ham vi købte hallen af sagde vi skulle vente med barrieren til bunden var lagt - men der så frygtelig mange meninger om bunde. Skal jeres bund ligge på den bare jord eller har i støbt bund eller lagt sand? og hvad ligger I øverst og hvor tykke lag?? kh gitte
Hej Vi er ved at lave en hal, dog ikke til ridehal, men til stald og garage. Den er 12*20 m. Vi regner med at den kommer til at koste os omkring 200000 kr. Det er med alt også bokse. Spær har kostet ca 60000 kr. De var lidt dyrer end normalt da vi vil have tagsten på  
Hej.. Jeg vil meget gerne høre mere om jeres hal og hvor langt I er nået.. Hvis det er muligt vil jeg da meget gerne se nogle billeder af hallen.. Smil. Hvad bliver dens mål?? Tippe.
måler 42x22 - så den har ridebanemål indvendig. Det fordyrer den en hel del, da forskellen i pris på bredden af spær er rigtig stor. vi kunne have sparet ca. 60.000 hvis vi havde valgt spær, som målte 20 udv., så kan man "nøjes" med mindre ridebanemål, sparer man en del. så er der alt det med fundament - tag - osv som allerede er nævnt, hvor man kan spare. Jeg synes bare når det nu alligevel er et byggeri i den prisklasse - så skal det være i orden fra start. Vores hal har kostet ca. 600.000, som byggesæt incl. pris på en rigtig sokkel (ikke punkt), vinduer i gavl og alt det lysindfald i taget, som en ridehal skal have i flg. loven. hvis nogen ønsker billeder af hallen kan I skrive til  . Vi har købt samlesættet af Bryrup halbyg (midtjylland) - de har mange fine haller på hjemmesiden også  . men det er altså totalt uden arbejdsløn - min mand og vores naboer har selv lavet alt, pånær spærrejsningen, som er incl. i prisen... kh gitte
Vores spær er købt hods BS stålspær. Vi skal også have en rigtig sokkel. Charlotte
Hej du.. Tak for det! Tippe...
Vi har for en 10 års tiden siden lavet græsfolde. De er nu noget slidte og der er mest mælkebøtter og kløver i foldene. Jeg har derfor besluttet at lægge dem om, en af gangen. Er der nogen der har nogle erfaringer med det? Jeg går udfra man harver dem her i løbet af efteråret og så sår noget nyt græs og trumler det? Noget man skal tage højde for eller hvordan? På forhånd tak. Pia
Jeg skal også selv igang, og vejret nu er perfekt siger min nabo! Harv en gang og så, men troml ikke hvis der er alt for vådt, siger han - det klasker sammen og trækker bare frøene med op på tromlen. Alt det vand gør at det spirer og rodfæster sig lynhurtigt!
har mulighed for det så få jorden pløjet nu, og så græsset som udlæg i vårbyg til foråret.. det er en stensikker metode til godt græs, samt du du får noget kanon halm, når du får byggen høstet
er det bedre at ligge det i vårbyg??? Spiser hestene de "stænger" der er tilbage når man har høstet??? Græs har ligget i 10 år, trode det var færdigt efter 3-5 år.. altså meget fattigt på næring.. Christina "også en der ligger jord om i år"
at få en maskinstation ud og få dem til at harve en eksisterende mark op - den er ca. 1 hektar. Bare et slag på tasken - så ved jeg om det er helt hen i vejret, når jeg ringer til vores lokale maskinstation. Evt. også at så græsset - vi har selv græsfrøene Mvh. Michelle
Jeg er selv i gang med at få en stubmark forvandlet til græsmark. Maskinstationen tager ca. 900 ex. moms pr. ha. Det er incl pløjning. Vi regner med - hvis det er tørvejt - at få det sået i næste uge. Jeg vil også mene at 10 år uden at lægge om er små 5 år for længe
HELT klart for længe... Men de har ikke været brugt foldene og der har kun stået 2 heste ad gangen så der har været RIGELIGT med græs. De lider bestemt heller ingen nød nu, men synes bare der er kommet for meget ukrudt i det nu. Vil da så lige bede min far om at se om traktoren gider starte og finde harven frem så "vi" kan komme igang.  Vi har ikke mulighed for at så det i vårbyg så det bliver bare alm. græs. Mange tak for de gode svar.
grunde til at så det ud i vårbyg.. dels det at græsset får lov at etablere sig lige så stille beskyttet af byggen, og når så byggen høstes så kommer det frem og er faktisk rimeligt slidstærkt.. om hestene æder kornstubbene.. til det kan jeg kun svare både og.. nogle gør og andre gør ikke men de rådner også rimeligt hurtigt væk
Jeg tror altså, at jeg ville sprøjte marken først, så man måske kunne undgå alt for meget ukrudt næste år. Maria
Der ligger en million ukrudtsfrø i jorden nu, og dem kan du ikke dræbe ved at sprøjte om efteråret. Det er kun grønt som dør. Man må i øvrigt heller ikke efter 1. august. :Pia
jeg i dag fået isået i min allerede eksisterende græsmark. Marken er sået for ca. 10 år siden, den har været passet med slåning, gødning, men den var træt. Jeg kunne ikke overskue al det med pløjning, harvning m.m., så jeg var så heldig at finde en landmand med en skivesåmaskine. Den skærer græsfrøet ned i marken. Henover sommeren har jeg pletsprøjtet tidsler m.m. Sådan noget som brændenælder o.l. har jeg ladet stå - det er rigtig godt i wrap. Udover en DLF 50 græsblanding har jeg fået isået kommen. Egentlig ville jeg have en urteblanding, men var lidt usikker på resultatet - jeg holdt mig derfor til det sikre + de urter der måtte være kommet af sig selv (for nogen ukrudt). Såningen tog under en time og nu venter jeg spændt !
Vi skal have indhegnet 5 tdl.. Men jeg kan ikke rigtigt finde hoved og hale i junglen! Der er jo et væld af produkter og priser, for den sags skyld..  Hvad har i brugt? Og hvad mon det vil koste mig.. Det skal være hvidt bånd eller reb. Hegnspælene har jeg set 117 steder, men nøjj hvor er de bare dyre. Er der nogle der kan komme med ideer? og evt et bud på hvad det ca vil koste mig at lave hegn omkring 5 tdl.  HELP ME   
er lavet med stolper i trykimpreneret træ i ø7 cm. (tror jeg det er) og de er 2,20 m. i højden. De er gravet 90 cm. ned. De står med ca. 10 m. mellemrum. Hjørnestolperne er de tykke "telefonpæle". Jeg kan ikke huske prisen på stolperne, men de kan købes i div. byggemarkeder/trælasthandler. Selve hegnet er det runde hvide tråd fra Harald Nyborg (kr. 269,-) pr. rulle med 200 m. Ledhåndtag (ca. kr. 20,-/stk.) og 2 stk. isolatorer pr. stolpe (pose m. 100 stk. pris kan jeg ikke huske) kan også købes i Harald Nyborg. Vi har 2 tråde i ca 60 cm. og 120 cm. Der er mange, der ikke bryder sig om "trådhegn", men vi har ikke haft problemer med, at hesten er løbet igennem eller lign. Så for os fungerer det bare. Strømbokse ligger fra 1000-1200 kr. og opefter. Man skal bare være sikker på, at man har den rigtige størrelse , så der altid er optimal strøm på hegnet. Det er sådan ca. hvad jeg kan huske af priser. Så kan du nogenlunde selv regne ud, hvad 5 tdl. koster at indhegne. God fornøjelse. Hilsen Mumse
... men du kan da selv gå ind og regne på det  Du skal ind under "tegn og beregn".
hvilket hegn du kunne tænke dig, kontakt Poda, og bed om et godt tilbud.. meget simpelt
Vi har indhegnet vores 5 tdr. land her i sommers. Vi har brugt trykimprægneret pæle med ø 7 cm. og 2 meter lange. Vores er 60 cm. i jorden, stampet med grus. Der er 3 meter imellem pælene, da der skal beklædning på. Pris pr. pæl 24 kr. Vi har indtil videre brugt 300 stk. og mangler vel 50 endnu. Her er et lille stykke af sommerfolden.   Mvh. Michelle
jeg kan desværre ikke hjælpe dig med priser på indhegning af de 5 tdl, men jeg kender nogen som sælger hegn til ok priser du kan både købe materialer og selv sætte op eller du kan købe et samlet tilbud hvor de kommer og sætter op. Pælene er virkelig gode, de er lavet af kunststof/plast og derfor rådner de ikke og har en lang levetid. De har en hjemme som er under opbygning, men ellers har jeg et tlf du som du kan træffe dem på. Hjemmesiden hedder 
Vi har hegnet med trykimp. ø 7 cm som mellemstolper, hjørnestolperne er gamle elmaster og så elreb. Vi har desværre ikke gode erfaringer med hegn fra Harald Nyborg. Det vi lavede for 4-5 år siden har aldrig fungeret optimalt. Derimod har vi købt reb hos hhv. Poda og BP-butikken. God kvalitet. Lidt dyrere men en væsentlig bedre kvalitet. Er godt tilfreds med hvad vi har nu. Lad være med at gå alt for meget på kompromis med prisen. Det kan i det lange løb ikke svare sig. Det samme med led. Køb hellere de lidt dyrere en de billige. De skal holde til en del. Pris kan jeg ikke komme med, men prøv at søg på nettet. God arbejdslyst. 
Kostede det virkelig "kun" 1 kr per meter? Så har i selv sat det op ikke? Mvh Camilla
skal man bruge pr. hest. Jeg regner med at få lavet små baller, men er ikke helt sikker. Jeg vil blive RIGTIG glad hvis I vil dele ud af Jeres erfaringer om hvor meget halm I bruger pr. hest  Randi
Mellem 10-12 BIGballer byghalm. Der er ca. 50-55 alm. baller i hver. Så et ca. tal er 600 stk om året. Jeg har 1 1/4 Smuk Ganger, der kommer på fold året rundt i de lyse timer, men kommer ind om natten året rundt. Jeg muget hver dag i bund, soterer naturligvis det tørre halm fra. Jeg mener ikke at man kan bruge for meget halm, ment på den måde at også efter et vinter ophold i boksen ( natten) skal den være tør og med et tykt lag. Mine spiser kun lidt af halmen, sådan for hyggens skyld for de har wrap ad-libitum i alle boks timerne.
du have:-) Er der andre bud?
at få et læs pr hest. På lastbilen kan vi som regel ha 240 pr læs og det vil sige at vi som regel fik 7 læs halm hjem på loftet hvert år. Men nu er vi på spåneholdet og skal derfor ikke ha mere end maks 300 stk hjem på loftet.
meget tæt på Inger, tager ca 250 småballer ind pr hest/boks, og vi sparer IKKE på det, vi ender som regel op med lidt i overskud men det er bedre end at stå og mangle  Dette er KUN til strøelse, de får hø og wrap som grovfoder. Mvh Gunvor
An på hvor stor boksen er. Og jeg tror ikke jeg ligge på den lille side. Hermed ikke sagt at ander der har svaret har små eller mindre bokse . Ja man skal jo forklare og passe på ellers har man jo anklaget nogle  Mig lide af forfølgelsvanvid nej det er de andre 
Som de andre skiver kommer det meget an på boksstørrelsen og hvor meget du muger/din hest sviner.. Jeg bruger også ca 250 små baller pr hest. Eller en balle om dagen.
Kun 250 dage på dit år ??? Ja for en balle om dagen er ikke lig med 250 men 365. Ja og så har jeg regnet skudår med ind 
Ja det kommer jo an på hvor meget hesten sviner og spiser af det. I vinter brugte jeg ca. 3/4 balle halm om dagen på en hest og en lille pony. De gik på fold fra 7 morgen til aften. Så man kan vel sige 1 balle om dagen pr. stor hest. Mvh Louise
Nej mit år er ikke på 250 dage, puha, så ville jeg få stress af al det der skulle nåes... Jeg regner med at hestene står på stald 8 mdr om året og kun bruger halm der. Hvis det mod forventning ikke skulle slå til, eller vejret ikke er til at de ikke kan stå ude, så må jeg jo ud og finde noget mere.
næsten hele sommeren og jeg bruger jo ikke en hel balle pr. hest dagligt, da de får en hel del wrap. Men nu da vi bruger spåner, er det jo dejligt ikke at skulle slæbe en masse halm på loftet.
hej.. mine 2 hyppere bruger 400 baller fra okt. - maj.. det er kun til bund i boksene, og så lidt ekstra til at spise.. derudover får de hø/wrap.. de går i vintermånederne ude fra ca. 07 til det bliver mørkt igen. om sommeren får jeg nogle bigballer hjem, som hestene så får ud på marken.
at da jeg havde hestene "hjemme" brugte jeg ligeså meget halm som Illum.. Det påtrods af at hestene kom på fold klokken 7 og først ind klokken 7 igen, næsten uanset årstid.. De gik ude to måneder om året, hvor de selvfølgelig også fik halm til at sove i og nej, de var slet ikke forkælede  De fik ligeledes alt det hø de ville æde..
morgen til aften så længe natte temperaturerne ikke er lave, og ellers på døgnfold om sommeren, når jeg køber halm ind, regner jeg med ½ balle pr. dag pr hest... der er som regel overskud men hellere det end at mangle... jeg sparer heller ikke på det. mvh. Lykke
an på boksstørrelsen, hestestørrelsen og hvor meget hesten sviner. Hvis det er en almindelig hest i almindelig boks der sviner "almindeligt" så vil jeg sige at omkring en balle om dagen er passende. Så kan du selv regne ud hvor mange dage på stald du skal have halm til. Nogle dage vil hesten sikkert kun bruge en ½ balle, men der vil sikkert også blive tidspunkter hvor man vælger at muge helt i bund og putte helt nyt halm ind og så ryger der jo hurtigt 3-4 baller på en gang, så jeg tror det passer fint med 1 balle om dagen i gennemsnit og så står den også pænt. Og det skal den  Ved siden af skal du selvfølgelig også indkøbe hø/wrap; halmforbruget er beregnet ud fra strøelsesbehovet kun og ikke til foder.
Ja, jeg regner med ca. 1 småballe (10-12kg)pr. hest pr. dag(kun til strøelse i boksen+ lidt at gumle i hvis de lyster). Derfor får jeg 400 baller(2 heste, som står inde maks 200 dage om året!!) Derudover regner jeg med 200 baller hø. Mine heste står ude i min. 10 timer i vinterhalvåret(31.oktober- 1.maj)og døgnet rundt de andre måneder og de har altid græs på folden. Det er første år de skal stå på græs hele året, så jeg regner med at jeg har rigeligt!! Mvh Heidi
Vi skal ha lavet 5 bokse. Vi ville ha lavet dem selv, men kan ikke få fadt i noget ok træ til dem, og så var det at vi ville købe nogle færdige bokse. Hvor kan man købe gode billige bokse? BB
Hehe ja vi søger også efter gode billige bokse. Men man skal ofre lidt knaster på at få nogle med ordentlig service. Har læst flere dårlige eksempler på bokse fra Team Kongsted her på HN. Og de reklamerer med billige bokse på DBA med priser fra 3000, 3500 og 4000 kr..Det kan ikke anbefales at bruge dem. De skujler også firmanavnet. Og man skal forudbetale for varerne, som flere stadigvæk mangler. Skæve døre mm. er også blevet omtalt. Men jeg kan anbefale, at du kigger på HD-boksen, Pegasus bokse, Midtjydens staldinventar, Rationel stadinventar...og der er mange flere. Søg på google...der kommer mange forhandlere. Bokse ligger typisk på 6000 kr...og nogle gange mere. Det kommer også anpå, hvilket materiale i ønsker boksene i.  har givet os et godt tilbud på 3 bokse. Men jeg kender intet til firmaet, og deres bokse. Så jeg søger efter andres erfaringer med dem. Vil ikke snydes. De virker dog ret ok. VH Laila
Kan du henvise til en hjemmeside eller frimanavn ? Du må gerne give et tlf. nr..skader jo ikke  VH Laila
Firmaet hedder 2xH, det er forholdsvis nystartet, de har en hjemmeside men den er under opbygning, den hedder   og deres tlf nummer er 21214480.. Håber det kan bruges.
Hej Stine, Mange tak. Finder udaf om det er noget  VH Laila
Her ovre i Nordsjælland er det efterhånden umuligt at opdrive et opstaldningssted, hvor hestene kan få lov til at stå på halm. ALLE steder (i rimelig afstand fra min bopæl) står de på spåner, og jeg kan simpelthen ikke døje spåne-bund i boksene (selvfølgeligt har allergiheste som regel bedst af at stå på spåner, men så er der jo alle de andre heste...?)  Der er virkeligt mange af jer, der har skrevet indlæg ovenfor, hvor jeg meget gerne ville give mange penge for at have min hest stående, for I lyder til at strø lige præcist sådan, som jeg synes, at det skal være. - Men I bor skisme for langt væk. Æv.  Jeg håber, at der snart kommer en dag, at alle de mange spåne-entusiaster kommer til besindelse og igen ser alle de mange goder, der er for hestene ved at stå på halm. Hilsen Linda (som med dette indlæg sikkert får alle spåne-entusiasterne på nakken)
... og nok derfor mange går over til spåner - det er jo også meget nemmere. Jeg vil dog altid sværge til halm da begge mine vallakker har været nogle rigtige grissebasser på spåner, og jeg mener at en hest skal have muligheden for at tygge i noget døgnets 24 timer. Vores er på stald fra 1 okt til 1 maj, ialt 7 mdr, 4 heste og vi får 1200 baller hvilket passer fint. Vi sparer ikke på halmen.
Hos os bruger vi cirka 125 småballer pr. krikke til 7-8 mdr. Og jeg synes heller ikke vi sparer på halmen. Der bliver muget hver dag i boksene efter behov. Man skal jo også tænke på at møddingen skal bortskaffes. Frank
bort skaffes" Jeg kunne aldrig strø efter at en mødding skal jo også væk igen. Frankw-pearl du bruge lige omtrent en ½ balle om dagen, det er jo ingenting...i min verden er det ikke ret meget halm. Ja der er rift om halm, men dog stadig nemt at komme til. Spåner det er for gnaver,alergiheste, og dovne hesteejer 
1½-2 big baller om ugen til 20 heste. Vi sparer bestemt ikke på hverken halm eller wrap. Alle får, hvad de har brug for, nogle mere end andre. Vi har container opstillet, der tømmes efter behov. Dyrt ja, men jeg vil ikke have møg liggende rundt omkring på hverken foldene/ markerne. Hilsen Mumse
JA det er vidst ikke helt rigtigt, at spåner er til dovne hesteejere...!! Mine har også stået på spåner og sikke et arbejde! HVER DAG! Ved halm kan man nøjes med at strø hver dag og kun muge ud en gang om ugen eller noget. Dog kan jeg godt forholde mig til møddingsstørrelsen, fordi den kan altså godt fylde en del mere med halm og især hvis man fjerner pærer og alt vådt hver dag.  Mvh Heidi
Dovne hesteejere??? Det tager mig ca. 3 gange så lang tid at muge Decors boks, nu hvor han står på spåner, end da han stod på halm! Og ikke nok med det, så skal jeg finde chaffør og bil + trailer hver gang jeg skal have spåner hjem... Så måske man bare skulle tie stille, når man tydeligvis ikke ved hvad man taler om?  Ellers giver jeg dig helt ret i hvad du skriver...
LÆGGE mærke til den flabed   der var som slútning på mit indlæg og ikke være så forbanedet nærtagende. Jo jeg har haft hest på spåner og det er noget @!#$ uden lige ikke til at lave en lækker boks eller en indbydene en af samme, så jeg ved hvad jeg taler om. Halm er og bliver det for mig mest optimale, og kunne min hest ikke stå på halm ,så fik den en kugle .
Måske er vi bare så vant til at du fyrer l... af og mener det, at ingen lagde mærke til   'en... Hmmm Stof til eftertanke, måske? At lave en indbydende boks med spåner er vel ikke så meget sværere end at lave en indbydende halmboks. En ren boks med masser af rene spåner... Keine hexerei, nur Behändigkeit... Ville du virkelig putte Smukke Ganger i mosen, hvis han fik en anelse støvallergi, som kunne holdes i ave ved at han stod på spåner???   Bare fordi du selv synes det er mest lækkert med en halmboks??? Godt Decor ikke er din hest så... 
Ja som spåneentusiast må jeg jo så komme med mine bekendelser. Mine heste står på spåner, og jeg er super glad for det. De har tidligere stået på halm, og vi har også prøvet tørv og hamp, men spånerne er helt klart den optimale løsning for os fordi: Om boksen er indbydende beror jo udelukkende på hvor mange og hvor rene spåner, der ligger i den. Og med hensyn til at have noget at gumle på, ja så er det jo kun et spørgsmål om at tildele nok stråfoder til hestene. Så jeg vil til enhver tid bruge spåner, hvis det overhovedet er muligt. Og apropos forbrug, så bruger jeg her i sommerperioden nok 1-1½ balle pr. uge og 2-2½ i vinterhalvåret. BeritH
Læs hvad jeg skriver i et indlæg og ikke hvad jeg har skrevet om i andre indlæg, modtageren ved du nok bestemmer selv hvad der kommer ud af det læste !!! Ja fik Smukke Ganger den slags så kom han i mosen, basta...
tja jeg er heller ikke vild med spåner, da jeg er sikker på at hestene nyder at putte sig ned i det bløde halm og gumle lidt i det...  Hvis du skal have små baller som vejer omkring 10 kg, så vil jeg tro at du skal regne med ca. 1 halmballe pr. hest pr. dag. Skal hestene på sommergræs, bliver det jo ca. til 275 baller om året pr. hest!
Nu bliver jeg simpelthen nød til at blande mig... Jeg er både spåne OG halm entusiast... Jeg bruger gerne spånre i bunden og så halm som strøgelse ovenpå, og det er en super kombination for os - dvs at vores pensionærer også selv kan vælge om de står rent på halm eller spåner, hvilket jo er en fordel at man selv kan vælge. Fordelen ved spåner og halm sammen er at spånerne suger godt i bunden, så man ikke har alt det våde halm, samtidigt med at der ingen lugte kommer fordi at tiden kan være knap til udmugning hver dag - halmen er god til at de ligger godt, har noget at spise hele tiden hvis de ellers løber tør, og det er nemt at tage lortklatterne i halmen - besværet med denne metode er minimal i forhold til hver for sig... Vi er så også så heldige at vi har en snedker der der jo "klart" laver spåner af bedste kvalitet når han laver vinduer/dører/mm. som aldrig er af impræneret træ. Disse spåner får vi gratis. Halm får vi i bigballer som vi henter/får leveret når den ene er ved at blive brugt op... Nemt Mødding - ja den fylder - bliver fjernet når naboen skal ordne marker, dette giver vi en kasse øl for, og så bliver den ellers skubbet sammen en gang imellem som vi også bare giver et par kasser øl for !
Ja så vil jeg da lige tilføje mit forbrug.. har en hest og en lille pony.. bruger læs: 100 baller om året, af de små!! lidt af en forskel fra mange af jer.. mine får også hø og er kun inde i de mørke timer om vinteren.. går på dågnfold fra ca, midt maj til slutningen af oktober.. de spiser dog stort set intet halm og får taget klatter stort set hver dag.. og de har rigeligt halm i boksen.
Der er godt nok mange delte meninger om, hvor mange meter man skal have mellem hegnspælene. Nu har jeg hørt lige fra 5-12 mtr. Jeg har planer om at hegne med træpæle, hvor der er 10 meter imellem og vil have 2 rækker hvidt rundt reb. Har   mulighed for at få gratis tæpperør - og overvejer om det skal være det - men tæpperør kan nok ikke klare 10 meter imellem, eller???
Til at gøre stalden pæn og hvid igen ?? Jeg har førhen brugt kalk, men synes ikke det bliver ordentlig hvidt, det skal have mange gange, og så er det ikke så holdbart. Sidste år prøvede jeg skalcem pulver til at røre op i vand. Det fungerer simpelthen bare så godt.. Hvordan gør du ?
det syne sjeg selv bliver bedst. du kan se vores hvide stald på min præs.
Vi højtryksspuler og maler vores stald hvert år. Til at male væggene bruger vi også Cempexo. Til tremmerne bruger vi automaling. Der er ikke noget bedre end at tage en nyrenoveret stald i brug. Jeg er altid så glad, at jeg vasker stalden af hver 14. dag indtil frosten bliver, så jeg ikke kan vride en våd klud. Maria
kalk.. det blir fint hvidt og så findes der stort set intet bedre desinfiktionsmiddel
Til jer som bruger spåner i jeres bokse, hvad gør I ved høet. Skal til at indrette bokse, og vil også bruge spåner, men har erfaring med at høet bliver gået rundt i boksen, hvis det lægges på "jorden". Hvad gør I?? Gerne et billede af jeres løsning. Mvh. Michelle
... og ikke nærtagende  Og bruger spåner. KUN spåner... Oprindeligt fordi jeg fik en allergi hest. Da han blev aflivet, tja, så fortsatte jeg på spåner.  Det er dævlme nemt: Når først bunden er lagt, så tager det max 10 min at muge ud ved to heste dagligt. Ca hver 5 dag strøes med nye spåner.  Et år kørte jeg en hel vinters mødding ud på mandens urtehave. (Den er lidt stor)  Min ene hest har tændens til forstoppelser, bare den kigger på halm. Et dyrlægebesøg sparet om året - og spånerne er tjent hjem... Som der bliver skrevet ovenfor er det også nemt at holde surstråle væk. Og mug. Jeg kan også sige næsten på klokkeslet hvornår min hest laver en klat. Dette blev jeg lidt fanatisk med, da hun havde forstoppelse konstant (da hun stod på halm).  Alt kan vejes og måles, for den kan ikke lige hyggespise lidt halm... Jeg lægger wrappen eller høet (alt efter tidspunkt på året) under deres krybber. Jeg fodrer 4 gange dagligt, så de får den portion jeg ved, de kan spise til næste gang de skal fodres. Så jokker de ikke rundt i det. Det gælder om at prøve sig lidt frem. Man finder hurtigt den mængde de forskellige heste kan spise... Mine får vel ca 20 kg wrap pr hest dagligt, fordelt på de 4 gange...
Skal boksene da også være så jeg selv ville lægge mig i dem, når jeg har muget!! Mine heste går på døgn hele sommeren (ca 1. juni-1. sept) og resten af året er de ude alle lyse timer. (Og alt efter arbejde også en gang imellem lidt af de tus-mørke) Jeg bruger i gennemsnit ca 1 balle halm pr hest, når de er inde. (Hesten lidt mere pga stor box og ponyen lidt mindre pga mindre box) Jeg muger hver dag ALT vådt ud og strør så op med godt med halm, så der er lækkert og indbydende. Er det rigtig hård frost laver jeg lidt "madras" men max i 4-5 dage, så synes jeg, at jeg er nødt til at gøre "hovedrent". Jeg har ikke selv prøvet spåner men synes, at det virker lækkert, når hele boxen er "ny". Men dagen efter, når man "kun" fjerner klatter, synes jeg, at det er knap så indbydende. Også synes jeg, at heste skal have lov til at småspise lidt halm, når foder, hø og wrap er brugt op i løbet af natten. Maria
Jeg kan godt se at vi ikke bruger ret meget halm, men vi har ikke haft behov for mere da boksene altid er tørre. Vi tager normalt 800 småballer ind til vores 4 små bokse og så vores løsdrift. Vi strør op med 2 baller i hver boks efter mugning, og så kan de klare sig med ca. ½ balle pr. boks de næste 14 dage. Så skal der muges ellers stiger forbruget. I løsdriften strøs der efter behov ca. 4-5 baller om ugen.
Ja som skrevet flere steder kommer det jo an på hvilke forhold hestene har. Vi har 2 ponyer og en hest. De går i løsdrift hvor de har fælles boks på ca 40m2. Fra maj - oktober er de på døgnfold som ligger seperat fra løsdriften med eget læskur. Vi dybstrøer med halm. Hver dag samler vi klatter og de mest våde pletter, og vi bruger en bigballe halm om måneden. vi muger i bund en gang om året, til maj, og ved opstart bruger vi ca 2 bigballer. Vores heste har hø ad libitum på folden, udendørs overdækkede foderkrybber, samt vand. Boksen er kun hvile/læsted og de spiser sjældent af halmen Håber du kunne bruge det til lidt. Helle
Naar min hest er paa fold, bruger jag ca. en halv balle halm om dagen (kun til stroelse i en stor boks p[ 3*3.5 meter ca.) Ud over det faar hun en masse hoe. min hest gaar inde fra ca. midt i oktober- i starten af maj= 7 mdr. 7 maaneder af 30 daqes varighed hvor jeg bruger en halv balle om dagen= 105 baller halm. Haaber du kan bruge det til noget.
Til alle jer der diskuterer anlæg af ridebaner: Det er en god ide` at bruge den indvendige side af hovedet - FØR MAN ANLÆGGER en ridebane. Der er eksempler nok på baner der kun kan anvendes i korte perioder af året! Men uanset om en bane er egnet som ridebane eller ej, så bliver den brugt alligevel. Tænker nogle af jer overhovedet over, hvorfor en hest er ydstyret med hove - og ikke klove(som en ko)? (Til alm. orientering, så havde det dyr der udviklede sig til det vi kender i dag som en hest faktisk klove. Ca. 55mill. år siden.)Hvorfor mon klovene udviklede sig til hove?? Udarbejdede statestikker viser, at varmblodshestes gennemsnitlige levealder er 8-9år!! Efter min opfattelse er en hest i den alder stadig en ung hest. Grundene til den grumme stattestik er naturligvis flere, men en hest kan godt bruges selvom den er lidt for mager/lidt for fed/lidt pjusket i pelsen/ langhåret/ o.s.v, men er hesten halt, så er brug ikke mulig. Hvad focuserer du mest på: Pelsen eller hestens ben? Bruger du din hest på "dybe, svampede baner? Ja, det gør du nok, for det gør de fleste - gode ridebaner findes kun ganske få steder. Men det er helt sikkert en af årsagerne til, at heste ødelægges allerede i ung alder. Jeg synes det er trist at læse indlæg, der udelukkende drejer sig om, hvor billigt en ridebane kan bygges. Tænk først på din hest, og har du ikke mulighed for at give den anstændige arbejdsforhold på en ridebane, så vælg det fra - for hestens skyld - og rid i skoven. Du sparer også udgifter til dyrlæge, der ved halthed/overbelastning ordinerer boksro/trækketure på hård bund (asfaltvej).Når haltheden er overvundet, kan du ride på den for dybe bane igen - og historien vil gentage sig!! Jeg forstår godt forvirringen blandt ryttere, for der er ikke hjælp at hente hos "konsulenter" hos DV eller rideforbundet. Man kan måske få at vide, hvordan man IKKI skal gøre, men ingen anvisninger på noget der holder!!! Jeg har afsøgt Landbohøjskolens forskningsbibliotek for at finde noget omkring heste/ridebaner uden resultat, så da vi begyndte at eksperimentere, da var det helt på bar bund. Brug af knust tegl - for at vende tilbage til sagen - var en ide` vi testede for snart 20år siden i en række af forskellige materialer. Der er siden udviklet og ændret meget på de materialer VI anvender. Af indlæg her på siden - og andre steder - kan jeg se, at det vi har udviklet, ofte bliver brugt forkert/misforstået, for hvor svært kan det være?? Bare det er billigt!! P.S. Dette indlæg er ikke ment negativt, men som et forsvar for, og en hjælp til hestene, der må lide under vore fejltagelser og manglende indsigt. John Gustavsen. Vores hjemmeside:
Jeg skal have lavet ridebane næste år (håber jeg)... Hvordan vil du mene at man laver sådan en bedst? Maibrit.
Hej Jeg er selv ved at renovere vores ridebane og jeg har erfaret at der er ligeså mange holdninger til velvalgte materialer som antallet af mennesker (fagfolk) jeg spørger til råds. Jeg mener i øvrigt ikke at man kan tale om DEN rigtige løsning. Der er mange faktorer så som jordforhold, beliggenhed osv. at tage hensyn til. Du skriver: Brug af knust tegl - for at vende tilbage til sagen - var en ide` vi testede for snart 20år siden i en række af forskellige materialer. Der er siden udviklet og ændret meget på de materialer VI anvender. Af indlæg her på siden - og andre steder - kan jeg se, at det vi har udviklet, ofte bliver brugt forkert/misforstået, for hvor svært kan det være?? Bare det er billigt!!  Kan du ikke uddybe hvad dine erfaringer med/holdninger til knust tegl er? På forhånd tak.
jo en af de ting min mand lever af at anlægge. der er mange forskellige meninger omkring anlæg af baner og som regel kan kunden få det som de vil ha det, alt efter hvor meget de vil ofre på banens lag. En ridebane som kun er lavet på et stykke græsmakr, hvor der er kørt grus rundt på græsset så der kun er lagt der hver der skal rides, ja den kan for en hyggerytter der kun træner 1-2 gange om ugen, være lige så velegent som den der laver for mange tusinde kroner til konkurence rytteren der træner hver dag. Det er ikke alle der er udstyret med en stor penge pung som bare fyldes igen hvergang man tager lidt op af den. de fleste af os heste ejere har ikke de beløb til rådighed, som det koster at lave sådan en bane som du omtaler. En ridebane kan som sagt laves lige som folk ønsker det. Men at opfodre til at folk skal lade være med at ha hest/ride på deres hjemem lavet baner, fordig den ikke er lavet af feks, et professionelt firma som dit, ja det er da vist lige at gå for langt. Jeg vil give dig ret i, at skal banen bruges mange timer dagligt, ja så skal den også være af en beskaffenhed, der kan tåle sådan et slid, men for lille trine på sin lille hygge hest, ja så behøver det nu ikke koste millioner for at hun kan få sin egen lille ridebane. Jeg tror nu at det der er den største ulykke for heste ben, ikke er at vi rider på dårlieg ridebaner, nej det er at vi ikke motionere vores heste nok, men lader dem stå i alt for mange timer uden at lave noget. Hvis virkelig heste tog så meget skade af at gå rundt på ridebaner der ikke var lavet for mange tusindne kroner, ja så ville rideskole hestene ikke kunne holde i ret mange år. underligt nok er det jo ofte rideskole heste og ponyer, som holder i mange år og ofte bliver først bliver kaseret når de er for gamle. Mange af disse dyr, har i mange år gådet rundt på ridebaner som ikke altid er af den bedste kvalitet, men de bliver rørt mange timer dagligt.
... jeg kan i princippet kun være enig med dig. MEN vi tænker vel alle på vores pengepung? Og efter at have set lidt på din hjemmeside, må jeg vel konstatere at du ikke anlægger en ridebane for under 50.000,- ??? Ikke at der står priser, men jeg har ikke fundet nogle der vil anlægge en "prof" bane for under det beløb... Jeg er hobby rytter. Jeg har 2 heste hjemme. Det er mine egne, og jeg har ingen der kommer og rider sammen med mig. Min bane skal derfor være "luftefold" om vinteren. Og ellers bruges af mig selv 1-2 gange om ugen. Jeg har ingen trailer, så den skal også være til at komme i nærheden af i vintermånederne, altså må den ikke fryse eller være oversvømmet. Alt foregår på hobbyplan, og alt skal betales ud af min egen lomme, efter skat, og med moms. En ridebane der koster 50.000 + moms = 62.500,-, der bliver redet på skal vi sige 80 gange om året. Hvis den skal afskrives på 5 år, bliver det 400 rideturer. Det bliver 156,25 kr pr tur!!! Og det er endda efter min bedste overbevisning billigt sat for en "prof" bane. Eller hvad siger du? Jeg har ud fra denne betragtning købt 3 læs muslingeskaller. Det kostede mig 7200,- (alt incl.) De er blevet lagt lige ovenpå jorden, og rettet til med vores traktor. Selve banen fungere fint. Jeg er glad, for den fryser ikke, den er ikke blød, men fint fjedrende, den bliver ikke oversvømmet, og hestene er glade for at gå på den som luftefold. Det kan da godt være den ikke er fin og helt prof at se på, men man skal også lige tænke på hvad den skal bruges til. Og afskrevet over 5 år koster den mig 18,- kr pr ridetur. Jeg vil tro at 90% af os der skriver her inde, er lige som mig, helt alm hobby mennesker, der ikke har uanede pengebeløb til rådighed. Og så må man prioritere. Med den billige bane har jeg en mulighed for at ride meget oftere, end jeg havde før, hvor jeg kun havde en græsmark (læs: mudderhul) at ride rundt på. Nu kan jeg ride når jeg har tid, og ikke kun når "banen" var til det. Det er ikke fordi vi ikke tænker på vores hestes ben. Tvært imod. Derfor spørger vi jo her inde, om nogle har gode fif! For dem der anlægger baner, holder deres "opskrifter" meget tæt ind til kroppen. Og de vil have MANGE penge for den! Men som de andre også skriver: Hvis du har opskriften på BANEN - så hold dig endeligt ikke tilbage! Vi er mere end lydhøre!
ikke alle holder armene tæt til kroppen. I går aftes ringede en hn bruger til min gemal. Personen boede på fyn og skulle ha anlagt en ridebane, men manglede gode råd til hvordan det kunne gøres med hjælp fra naboen og dennes gravemaskine. Til trods for at de ikke kender henanden, blev der hyggesnakket meget længe, hvor der blev givet gode råd og fortalt nøjagtigt hvordan det kunne gøres, samt hvilke matrialer der kunne bruges. man kan som jeg skrev længere oppe i indlægget, lave ridebaner for enhver penegpung. Den du har fådet lavet er jo super til dit formål og hvis ikke der var så langt til det sted hvor man kan hente muslinge skaller, ja så blev min nye ridebane også anlagt med det matriale.
et 3 tråds hegn med to ståltråde i bunden og en reb i toppen.. trådene er spændt op på kraftige hjørnepæle (vi har brugt telefonmaster) og der står en ø7 x 180 cm træpæl for hver 10 meter
Ved 10 meter tror jeg at rebet vil hænge for meget i guirlander. Vi har gennemsntligt 6 meter og det er løst nok til at den underste tråd et par steder er blevet tynget helt ned til jorden af snedriver. Et par steder har jeg dobbelt afstand så der evt. kunne komme maskiner igennem, hvis jeg ville lave hø, det har jeg måttet understøtte med de her plastpæle man kan træde ned med et lille spyd i enden. :Pia
spændt rebet op med en poda trådstrammer for hegnstråd, og lavet samlinger ved hver store pæl, med et stykke hjørnerør som der er trukket en alm. blød tråd igennem, og rebet er fastgjort heri.. det har bevist sin funktionsduelighed og afværget hegnsskader to gange nu.. rebet hænger fint stramt, samme gør ståltrådene
Sjovt, vores lokale forhandler påstår man ikke bruger strådstrammere til reb, da man faktisk kan strække dem så meget at selve metaltrådene knækker. Selve rebet er temmelig elastisk. :Pia
ikke noget probelm i at bruge en trådstrammer til lige at tage det sidste.. jeg har altid gjort sådan og har aldrig haft nogen form for problemer.. jeg strammer ikke rebet i vildskab, men bare så det lige hænger som det skal jeg skal nok lige tage et par billeder senere i dag..
Vi strammer pr. håndkraft og det fungerer fint. Den ene hænger i rebet, den anden sætter samlingen på, binder en knude eller hvad det nu lige bliver til. På hjørnestolperne har vi savet en gammel vandslange over af den kraftige staldtype, trukket rebet igennem og så en løkke rundt om stolpen og et enkelt søm bukket rundt om på ydersiden, så den ikke glider ned. Dvs. vi bruger de fulde 200 m reb uden at skære det over (med mindre vi rammer et led naturligvis). :Pia
ingen problemer med at jeg river lederne over, for jeg bruger den som sagt kun lige til at tage det sidste.. jeg har samlet rebet i wirelåse, og kan derfor også stramme op der.. jeg lovede billeder af samlinger ved hjørnepæl... her kommer de.. desværre var den mest synlige, der hvor vi har brugt en købt stolpe..   en alm blød hegnstråd er stukket ind i hjørnerøret og snoet sammen, rebet er herefter kørt rundt om tråden og der er slået et løst halvstik, hvorefter der er samlet med en wireklemme dette er nu rebets svageste led, som knækker nemmere end en normal blød jerntråd, da det er snoningen der gir sig.. det virker.. det har jeg set med mine egne øjne   en bid af hegnet.. ja jeg ved godt at den hvide trænger til en stramning
Vi har udskiftet det eksisterende hegn med Poda's produkter. Pæle i 8 cm Ø. 250 cm pæle til yderhegn - banket ned til 130 cm - 3 tråde. Indvendigt hegn: 175 cm. pæle - banket ned til 130 - 2 tråde. To hjørnepæle, hvor det virkelig "gjalt": 250 cm - Ø 16-17 cm. Alle pæle banket ned med pælehammer - undtaget de to hjørnepæle. Podas turbohegn med 9 ledende tråde. 5 meter mellem hver pæl. (Der kunne godt være længere afstand - men drømmen er (måske) at sætte træhegn op senere - og så kan der passende sættes ekstra pæle på, så afstanden bliver 2,5 m mellem hver pæl). Men med alle de meter hegn - så er det et langtidsperspektiv - og indtil nu er det kun ca. 120 meter ud mod vejen, der har træhegn. *s* Venlig hilsen Nina
Jeg har lige lavet hegn på mine 3 folde efter vi har købt ejendom. Jeg har som Kristian brugt telefonpæle i hjørner og ved led og 180 cm Ø7 til selve hegnet. Jeg har hvir reb for oven og en alm. hegnstråd for neden. Vi har også ca 10 meter i mellem hver pæl og der er ingen problemer med at det hænger. Har trådstrammere på den alm. hegnstråd, men vi har strammet det op med håndkraft så det er faktisk næsten ikke nødvendigt.
skal først monteres på den færdigt opstrammede tråd til aller sidst ellers vil man naturligvis have en risiko for at klippe tråden
Hejsa Kunne godt bruge noget hjælp til, at finde frem til hvor man ser panellængden på en Amerigo classic sadel. Damen jeg snakkede med kunne fortælle at der stod et 4 tal, længst til venstre på sadlen, under 17'' mærket .. på hjemmesiden hvor den er til salg, står der: Bomstr: N -1 Det kan jeg ikke rigtig få til at hænge sammen? Skal der ikke være angivet et tal, istedet for et N? Hesten skal iøvrigt gå med panel4,bom-1
forsinkelsen. Habde glemt mit kort var fuld så sku lige have brændt billeder over inden jeg kunne tage nogen nye. Det er godt nok ikke så nemt at se, men håber det giver lidt. Vi har ikke overhovedet spændt det efter efter vi har sat det op, hvilket dog nok er en god ide, da pælene evt. giver sig lidt pga trækket de første dage. Men syns nu ikke det hænger så meget på trods af det:    
... vil jeg da meget gerne lige se! Kan vi ikke få et link? Jeg mener (med andre ord), at det er noget bavl! Er et "ko-hegn" med een blød hegnstråd - sat med små tentorpæle i en højde på ca. 80 cm - men med 3,30 m. bedre - end et solidt hegn, som har 3 tråde og står i en afstand af 5 meter? Og hvordan kan det være, at bla. Poda-hegn (Pit-hegn) foreslår en endnu længere afstand? Næææ ... Godt nok bor jeg ude på landet - men ikke SÅ langt ude.  Venlig hilsen Nina PS. Jeg er ked af, at det gik så galt med din hest.
... kiggede lige på Pit-hegns katalogside ... Link:  Læs lige, hvad de skriver som anbefalet afstand mellem pælene (6 meter) ... Mon de ville gøre det, hvis det ikke var "lovlig" afstand? Venlig hilsen Nina
- man undrer sig jo bare over, at det ikke står nogen steder! Og i Poda's hegnskatalog skriver de ikke noget om, at der skal være 3,30 meter mellem pælene. Så det må jo stå et eller andet sted???
... al videre kommunikation mellem dig og mig, Ann J (Milady). Jeg er totalt ligeglad med folks meninger om min "hjernekapacitet" - men jeg gider ikke at spilde min tid på udsagn som dét, du kommer med. Citat:  Til andre - lidt mere kvikke - så vil jeg da gerne oplyse, at det drejer sig om at have et forsvarligt hegn. Med "forsvarligt" tages hegnet i øjesyn - og hvis man har nogle vakkelvorne pæle, hvor tråden er i slingrende grad uforsvarlig - SÅ gælder det personlige ansvar - måske dét er gældende i ovennævnte tilfælde??? Men hvor hegnet er forsvarligt - og det ER det med (f.eks) 3 strømførende tråde og solide pæle - så er heste-ejeren skadesløs, hvis en hest bryder igennem hegnet - hvis vel og mærke at hesteejeren er dækket jfr. forsikringsbetingelserne ... HVIS en hest bryder igennem et forsvarligt hegn - så tilfalder det bilejerens egen kaskoforsikring at reparere bilen - ligesom det er tilfældet, hvis et vildt dyr løber ud foran bilen ... Hvis derimod hegnet er i uforsvarlig stand - så er det heste-ejerens ansvar - og så er det en sag mellem ham/hende ang. erstatningsproblemet. Således forklaret af BÅDE mit forsikringsselskab OG politiet i min (Hillerøds) politikreds. Jeg fik forøvrigt en snak med den lokale landbetjent, som tit tager en cykeltur forbi - og han roste vores hegn!  Men lad det nu ligge - og som sagt - så står jeg af denne diskussion nu - for jeg gider ikke at spilde tid med ørkesløse diskussioner med *bip* mennesker. Venlig hilsen Nina