prøve de nye smileys!!!   Andreas er da uden tvivl en sød fyr og en dygtig rytter...  Jeg synes dog at det er væsentligt at man påpeger at det der vises på dressurbanen ikke altid bidrager til den holdbareste hest. Og ja der findes heste som overlever det og bliver gamle trods moderne dressur, men også mange der ikke gør. Skulle disse topryttere træne deres heste hensigtsmæssigt i dagligdagen og kun komprimere rygsøjlen ved disse særlige lejligheder er det jo ikke værre end så meget andet, som sker med hestene i sportens navn.  Desværre findes der jo bare opvarmnings-, trænings- og dressurmetoder, som virkelig stiller spørgsmålstegn ved om rytteren overhovedet er i besiddelse af etik overfor hesten   og om det ikke er på tide at ændre kurs...  At flere og flere stiller sig kritiske over for det der vises på dressurbanerne på disse vanvittigt begavede heste er vel kun naturligt og nødvendigt.. Pasartig skridt ses foruroligende ofte for ikke at tale om paschangementerne, hvor hesten ligefrem læres at smide de to samsidige ben samtidigt...Enerveksler er imponerende højrepasgalop venstrepasgalop...virkelig imponerende...   men ikke særlig sundt   !  Man er blevet så vant til at se det at man tror det er sådan det skal være...   Dressuren skal opbygge hesten fysisk og psykisk, forfine hestens balance og gangarter, gøre den sund og stærk og stolt ... og meget andet...men at ofre skridten og galoppen på spjættravens alter?   Det er bare imod dressurens principper.  Ønsker man virkelig at holde fast i denne moderne form kunne man vel gøre dette, men troværdigheden ville da ikke lide under at nævne tingene ved rette navn; kræve pas i stedet for skidt, kræve spænding i stedet for spænstighed og sving...    Pernille Nin@: jeg er aldeles ikke klassiker! Må jeg være fri!  Men derfor kan jeg stadig se på det billede, at Schufros røv er 8 km efter hans forpart og at bagpiben ikke er parallel med forpiben, hvilket den bør være! Plus at den smider ryggen! Jeg ville formodentlig ikke kunne gøre det bedre selv, og det er heller ikke det, diskussionen drejer sig om (ikke for mit vedkommende ihvertfald). Teksten til billedet lyder: Schufro vist fra en af sine bedste sider. Min kommentar er så at hvis det er dens bedste side, så er det dælme ikke ret godt, for det den laver på billedet er f... noget L*O*R*T! Uanset hvordan resten af ridtet har været, er det stadig en umanerlig dårlig og ukorrekt fri trav! Også selvom jeg ikke kan gøre det bedre selv! Bare fordi jeg selv kun rider på LA(MB) plan, betyder det jo ikke, at jeg ikke har øjne i hovedet!  Det godkendes ikke, hvis hesten går pas. Så den dømmes altså ned på det og får rigtig dårlige karakterer i den øvelse  Vi har før været inde på det, hvor jeg sagde, at jeg til en onsdagstræning hos BB havde observeret at der var meget utaktet trav. Og du sagde noget i retning af: - hvor vigtig er takt egentlig...? Ja, det er jo interessant  Og jeg har ikke det mindste i mod at nogen rider klassisk, tvært imod   Det er helt fint med mig, og jeg har endda ved flere lejligheder plæderet for, at Dansk Rideforbund skulle tage det mere alvorligt  Men det præsenteres meget ofte fra en lille klan herinde, som om 'klassisk-akademisk dressur' er en sandhed uden mulighed for modsigelse. Fri trav kaldes konsekvent for 'benspjæt' osv. Det provokerer mig - til modsigelse   Især når det benyttes til at bedømme en helt anden disciplin med... --- Og Stinedecor: der er stor forskel på, om man diskuterer selve grundlaget - eller enkelte øvelsers udførelse. Don Schufro går altså sin frie trav på denne måde, og det kan bestemt diskuteres - men det var faktisk km's bemærkning om, at 90% af hestene 'gik elendigt', jeg egentlig svarede på. Prøv at læse det igen... Nu har jeg set det igen på videoen. Don Schufro bevæger sig let, taktfast, elegant og uspændt - også i den fri trav  For mig at se, må det være af langt større betydning end næsten noget andet i dressur  Det ser ikke helt sådan ud på billedet, det indrømmer jeg. Den går med et stort, blødt rygsving, og så vil ryggen jo naturligvis være nede ind i mellem  Men spændt er den altså ikke. På videoen har jeg hele hans ridt, og jeg har set det flere gange nu  Derimod synes jeg slet ikke at Linsenhofs Unicef går helt godt   Den gør netop dét, men ofte beskylder dressuren for, nemlig at spænder op, men er øvelsesstærk(når øvelserne lykkes, er de   gode). Den går med åben mund og 'rasler' med biddet, og er meget urolig fortil, ikke hele tiden rettet i sporet, og på et tidspunkt kan hun slet ikke få den i galop, fordi den spænder sådan  Nin@: jeg har ikke set resten af ridtet, så det vil jeg ikke udtale mig om! Jeg synes ikke, at jeg skriver nogen steder, at den er spændt...   Jeg skriver, at den smider ryggen, det kan den jo sagtens gøre uden at spænde, det er faktisk blot et spørgsmål om IKKE at spænde mavemusklerne...  I bund og grund er vi to nok enige...  netop ikke ryggen, det ser bare sådan ud på billedet - det var dét, jeg mente  Ja, Stine, det er let nok at blive uenige herinde   - Det kan være svært at formulere sig til både 'højre og venstre', så det kan forstås af alle de medvirkende  I teorien kan vi sådan set godt være enige, men i praksis er det jo enormt svært at ride, og det er også enormt svært for hestene at udføre disse 'perler på rad'. Og nogle heste har da også uforholdsmæssigt meget sværere ved én gangart end en anden. Jvnf. Mikael Holmströms undersøgelser på islandsheste. Derfor synes jeg slet ikke det giver mening at tage én af øvelserne og sige, dét kan du ikke: Du er dumpet! Fordi hesten fx ikke kan gå en samlet skridt særlig godt... Men jo, dumpet i skridt   Og det bliver de så også! Jeg har set rigtig meget ridning, og selv redet megasamlede heste i svære øvelser. Jeg har aldrig set eller prøvet noget, der var fejlfrit  Og det er vel heller ikke meningen   Perfektion skal vel ikke komme før kunst? Men vi kan sagtens blive enige om, at det ville være supergodt, hvis man satte skridten højere, end man gør i dag  Kyra sagde til en 'clinic' , hvor jeg var tilskuer, at når skridten var så forholdsvis minimalt repræsenteret i dressurprogrammerne, var det meget nærliggende at gå efter(=købe) en hest, der havde de to andre gangarter flot med, men måske havde en mindre god skridt. Men når jeg bliver irriteret på akademiker/klassikerne, er det fordi de dømmer det ned på, for mig at se helt andre præmisser, end dressurens egne. Den klassiske dressur har sine egne fejl og bløde punkter, men måske ikke lige i skridt  Og så tror jeg at det gælder om at komme ud og   noget dressur  Lægge mærke til det   , ikke udfra egne fordomme, men udfra hvad der ser flot og ubesværet ud  Blødt, smidigt, elegant og med en glad og opmærksom hest  At sige at 90% af hestene går helt forkert i World Cuppen, er s'gu lidt som at bede om et trommesæt i en klaverkoncert af Mozart eller kirkeorgel til moderne pop  Men, naturligvis - hver har jo sin smag  Så må jeg dog opfordre til at man går til de rigtige forestillinger, så man ikke bliver så skuffet  er netop lige hvad jeg mener  Og jeg vil ikke give dig ret i, at det er den samme form for ridning. Muligvis har det i teorien samme mål, men i praksis ligger de meget langt fra hinanden. Og det kan man jo også se af, at akademikerne netop hele tiden siger, at de moderne gør det  Forkert vil sige: På en anden måde end 'den rigtige'  Og der er det jo jeg må gentage mig selv for 117. gang og sige:   Og de har deres fejl, fx utakt i trav, og deres ligeudretning vha bøjninger kan være så svære, at hestene aldrig bliver redet lige ud  Men fred være med det, det er som sagt rigtig svært at ride - godt  --- Men det med skridten vil jeg lige vænne tilbage til. Mikael Holmström beskriver netop, hvordan man ikke kan finde en is-5-gænger, der har en rigtig god trav og galop. De bliver så lidt lala  Tilsvarende kan gøre sig gældende indenfor dressurheste... I dressuren er langt de fleste øvelser trav og galop-baserede, så på den måde er Kyras udtalelser jo bare en realitetsbetragtning  Det var faktisk slet ikke mit ærinde i denne tråd at undskylde dårlig skridt, men så måtte jeg jo også lige komme med et par kommentarer til den   For det virker som om, at folk herinde tror, at det ikke bliver dømt ned. Og så giver jeg dig helt ret i det der med ridning på hestens præmisser   Vores gamle hests velbefindende ligger os så meget på sinde, så dyrlægen mange gange har sagt, at den godt nok er heldig at have os som ejere   Den har aldrig haft en træningsskade, skønt den er 17 og vi har haft den i 11½ år. Vi er meget påpasselige så snart den bare ømmer sig det mindste  - Men vi rider moderne og dyrker ikke hms og er modstandere af guruer, selv om vi gerne lader os belære af kloge ord, især hvis der kan ses gode resultater  Og jeg kan sagtens ride hesten i bøjninger og volter for at opnå fremadsøgning og ligeudretning, men også ride på den anden måde, hvor man ikke bøjer hesten så meget af. Begge dele virker glimrende, hvis man kan ride følsomt nok   I øvrigt er det også sjovt at ride på en mere westernpræget måde. Det kan også anbefales, igen   - skægt og en god afveksling  at uanset om man rider klassisk, akademisk eller moderne er der forudsætninger, som skal opfyldes før hesten kan samles korrekt. Løsgjorthed, balance, formgivning og ligeudretning skal være til stede, det behøver vi vel ikke diskutere om. Samler man sin hest uden at dette er opfyldt svarer til at brygge kaffe uden at vandet har kogt. Og en korrekt løsgjort hest passer ikke. Pas forudsætter spænding også ved ismulerne. At man viser piaf på en hest som ikke kan skridte er en karikatur af noget der ikke er til stede. Uanset disciplin. ville jeg gerne lige kommentere en af dine påstande. I starten af tråden kommenterede du BBs trav på Hugin med at den var på forparten eftersom forbenets kode blev trådt mere igennem end bagbenets. Egentlig mener jeg ikke at den gennemtrådte kode skyldes for meget vægt på forparten sådan generelt, men mere at hesten har for meget afskub i forhold til bæring hvilket resulterer i at det pågældende forben kommer for langt tilbage under hestens krop. Men min pointe var egentlig også bare at det omvendte ikke er tilfældet ved nogen af de andre heste der er blevet afbilledet i denne tråd. De har også stærkt gennemtrådte forkoder. Skulle det virkelig være tilfældet at man kunne aflæse hvor meget vægt hesten har på for hhv. bagpart ved at se på koderne burde hesten i sin helt naturlige form jo stå med gennemtrådte forkoder, for som bekendt bærer hesten fra naturens side mest vægt på forparten. Eller hvad? Hestens øgede optagelse af vægt på bagparten skal efter min opfattelse af idealet ske ud fra rygradens og hoftens formgivning og løsgjorthed, som muliggør at hesten kan tippe bækkenet og vinkle bagparten i de øverste led. Dette vil uvilkårligt overføres til benenes vinkling, men omvendt kan hesten sagtens vinkle benene i de nederste led uden at være løsgjort og smidig i ryg og hofte og uden at den reelt optager vægt på bagparten. fordi, jeg ikke ved, hvordan en (god) skridt ser ud, Julie  Og desuden var det slet ikke skridten, jeg begav mig ind i denne diskussion for at snakke om - men sådan kan man jo blive positioneret ind, når man ene kvinde skal forsvare noget, som ingen andre åbenbart gider, - altså herinde  Jeg føler det lidt, som når Jehovas Vidner kommer på besøg, og man skal forklare, hvorfor man mener noget andet end dem, hvis man af vanvare er kommet til at åbne debatten  Det er, som Janet skriver, vanvid   at snakke om at Don Schufro ikke bærer sig ordentligt og at 90%af hestene går elendigt. Det ville jeg gerne snakke om, da jeg gik ind i tråden, og så prøve at   hvorfor ikke alle heste skridter godt. Ikke at de gerne må skridte dårligt, det tror jeg ikke, jeg har skrevet et eneste sted   Det er noget skidt   helt bestemt også efter min mening, men forståeligt udfra de præmisser, der nu findes for tiden på konkurrencebanerne... --- At lægge mærke til, hvordan heste er samlet, er derimod noget man aldrig kan blive træt af   . Der er nemlig forskel på hestes bygning, og der findes nogle nuanceforkelle indenfor samling: nogle heste træder længere ind under sig, da de kan vinkle meget i bagparten, mens andre heste samles mest ved at sænke bagparten, så forparten tilsyneladende hæves. De går op ad bakke. Hele hesten ser kortere ud (samlet)  Men fælles for samlede heste er, at de skal være afslappede over krydset, bevæge sig let og elegant, prale-agtigt og uspændt, men spændstigt  --- Pernille, du skriver at man ikke kan lægge så meget i kodegennemtrædningen. Det kan man nu godt  , men naturligvis ikke udelukkende   - Hvis det bare var så let, at beskrive ridning og dressur, at det kunne gøres på et par linier herinde...   . Det siger også noget om samtidigheden i nedtrædningen. Hvis hesten ikke træder helt taktfast, samtidigt (og det er der mange, der ikke gør, jvnf. Julie) ned, så kan det naturligvis også ses som en forskel på et stillbillede. Og så siger det naturligvis også noget om, hvorvidt hesten har forkellig elasticitet i henholdsvis forben og bagben... Men man kan ofte bruge det som en retningsgiver, til at vise om hesten 'tipper' henover forparten   , lidt som man også kan kigge på for- og bagpiben vinklingsgrad. Det er der flere, der har forstået  --- Den nok største forskel(selv om der helt givet også er mange fællestræk   ) på akademisk og moderne er, at man i moderne dressur gerne vil fremelske en flot, stor gang, bl.a. vha afskub, mens man i akademisk sætter samlingen så højt, at gangen og afskubbet ofte bliver mindre interessant. Og det er fuldt forståeligt, da man jo til øvelserne over jorden, har brug for næsten så megen samling, som man kan opnå. Ja, gangen hos den moderne dressur er også fuldt forståelig, da det jo ser flot ud, når hesten kommer sejlende afsted  Så igen, ganske kort, nogle væsentlige forskelle  F... hvor flovt. Er enig med Gitte, det er da godt nok pinligt, at folk der rider LC, LB og LA, sider og ragger ned på Grand Prix rytterne  Det sys jeg bare ikke man kan!!! Jeg vil mene at det er ret naturligt at der er mere vægt på forparten ved en øget ramme da hestens tyngdepunkt jo ligger længere fremme. Forbensspjæt giver så et indtryk af at forparten løfter sig, men hvis bagparten ikke er med er der jo snarere tale om en hængebro. Desværre er det ikke tilfældet at mange dressurheste går pasartigt fordi de ikke er på hjemmebane, selvom det selvfølgelig ikke bidrager til nogen bedring at hesten er i uvante omgivelser. Jeg ser alt for mange dressurheste gå pasartigt på hjemmebane i deres helt almindelige træning. Andre ting prioriteres. Det er rigtigt at prioriteringen i AR er anderledes, fremfor alt prioriteres løsgjortheden. At gangen dermed bliver mindre spektakulær er rigtigt. Dertil har Steinbrecht, som er stamfaderen til den moderne tyske ridestil, ytret sig om, hvorledes svævets forsvinden indikerer en bedring af hestens bevægelsesmønster. Jeg melder tilbage når jeg har fundet det, så jeg ikke citerer ham forkert. men det var for at forklare de mindre rutinerede 'betragtere', at det ikke altid ser ens ud. Dvs. man kan ikke altid forvente at se bagbenene langt inde under hestens mave i bæringen   , som så mange herinde åbenbart forventer  Igen må jeg henvise til Holmström, den stakkel, som har målt sig til, at ingen hest træder længere ind under sig, end den gør som 3-årig uden rytter. Dvs. at man rider den til at træde længere ind under sig, er en illusion  Til gengæld - hurra   - kan man ride hesten til at bære langt mere af sin vægt på bagparten, simpelt hen ved at den træder mere ned bagtil og vipper sin vægt bagover. Derved kan den så også komme til at løfte forbenene så højt, selv om den er i fuld fart ned ad midterlinien, eller hvor det nu er  Det er der tilsyneladende en del HN'er, der ikke ved ret meget om, og derfor prøvede jeg mig med at kalde det forskelligheder i samlingen. Fordi det tager sig forskelligt ud, alt efter hestens bygning   . Der findes så, for at pinde det lidt mere ud   , en måde at ride hesten på vha sidebevægelser, så det   som om den træder langt ind under sig, men den gør det ved at skrå bagbenet ind under maven. Det ser hals-, nej benbrækkende ud   Men der kan man så normalt se, at hesten alligevel ikke hænger ordentlig sammen henover ryggen eller har andre tegn på, at det ikke er en helt god 'samling'. Fx topper op bagtil, ikke søger frem el.lign. Samlede heste bliver kortere og højere at se på, mere kvadratiske, krydset sænkes, benene løfter sig mere og bevægelsen bliver mere spændstig  --- Forskelle igen: (jeg tør snart ikke mere   ) Vi har i årevis hørt - som et evigt ekko fra Havreholm - at afskub er noget skidt og bæring er alt  Det er, som du Julie siger, lidt noget sludder - og dog beskriver det meget godt den forskel, som jeg påstår, der findes: Nemlig vægtningen af den smukke bevægelse i de hurtige gangarter(moderne) fremfor den allerhøjeste grad af samling (akademisk). Og det giver altså nogle forskelle i ridningen - og i hvilken hestetype, der bedst egner sig til de respektive stilarter. De øvelser, man dyrker, er jo også ret forskellige, for man har brug for noget forkelligt, når man skal lave kapriole eller fri trav. Lidt ligesom en håndboldspiller og en danser ikke skal helt det samme, selv om de begge skal være løsgjorte, stærke og 'samlede'  >>>Vi har i årevis hørt - som et evigt ekko fra Havreholm - at afskub er noget skidt og bæring er alt   <<< Det er ikke korrekt, det du hører er, at afskub uden tilsvarende bæring er noget skidt - men der er altså forskel på de to udsagn.  BeritH at det forholder sig sådan, men det er ikke, hvad folk sådan generelt har skrevet herinde. Jeg er godt klar over, at folk som sådan mange gange misforstår tingene   - men det skriver de s'qu  Der er ingen mening i afskub uden bæring, men derfor hedder det da også altid:'Med afskub   bæring' i den moderne dressur. Bæring uden afskub, giver kun mening i levade, for så står man stille   , og lur mig om ikke hesten på et tidspunkt skal nedstige fra denne position og afskubbe sig videre ud i verden  Men spøg til side, der skal   en anelse mere afskub i den moderne og en anelse mere bæring i den akademiske, det giver jo også god mening mht. øvelserne, og hvad man ønsker at få fremhævet  Hæhæ ordkløveri er sjovt, så jeg fortsætter lige  >>>Der er ingen mening i afskub uden bæring, men derfor hedder det da også altid:'Med afskub   bæring' i den moderne dressur.<<< Det er rigtigt, men praksis vises ofte mere afskub end bæringen kan holde. Det ser vi bl.a. fordi der laves for store øgninger i forhold til hvad hesten har styrke til at honorere (selvfølgelig fordi øgningerne ligger for tidligt i dressurprogrammerne - men det er en helt anden diskussion). Det leder straks mine tanker hen på min gamle berider, som kaldte 4-års championaterne for "trav-derby" ud fra den betragtning at "den der rider stærkest vinder". Jeg har meget ofte hans ord i baghovedet, når jeg ser disse øgninger ude omkring til stævnerne. Selvfølgelig skal der også være afskub, det kan vi slet ikke være uenige om, men det handler om at afstemme afskubbet til, hvad hesten kan bære. Derfor ønsker man bl.a. inden for den akademiske ridning af styrke hestens bæring, før man leger med afskubbet. For har hesten en stor bæreevne, så kan den i sagens natur bedre udnytte afskubbet uden at falde på næsen. Men det er ikke kun inden for de akademiske rammer. En del af de ældre beridere ville heller ikke fokusere så meget på gangarterne, før hesten kunne samles til et vist niveau. Mvh BeritH Selvfølgeligt må LC, LB og LA ryttere da frit kommentere Grand Prix-ryttere...også selvom deres kommentarer er af negativ art! Der er jo ikke Berufs-verbot her i landet!!! Ud over det, så synes jeg, at denne tråd er meget spændende og lærerig at følge med al den meget gode viden, der kommer os alle til gode, og med de mange forskellige og fine observationer, meninger og beskrivelser, der er. Hilsen Linda. har helt ret, når vi snakker om de fejl, der oftest laves  Men man kan nu ikke rise den ene stilart for dens fejl, mens man roser den anden for dens gode sider  Som jeg så ofte har bemærket, er der fejl i rigelige mængder på begge sider  Min gamle berider sagde da også, at han red klassisk dressur, så det er altså dét, jeg rider for tiden  bemærkning.. Jeg har endnu ikke fundet Steinbrechts tese om den naturlige gang.. Jeg synes dog også at det er ret vigtigt at de urutinerede ikke bliver belært forkert.. >>Igen må jeg henvise til Holmström, den stakkel, som har målt sig til, at ingen hest træder længere ind under sig, end den gør som 3-årig uden rytter. Dvs. at man rider den til at træde længere ind under sig, er en illusion >> Nemlig, det gør en stor forskel om hesten bevæger sig med eller uden rytter, da vi jo forstærker vægten på forparten. Derfor er det jo så vigtigt at vi lærer hesten at optage mere vægt på bagparten, udnytte deres vinkling, konstruktion og potentielle muskelkraft som egner sig langt mere til at bæring end forparten. Og i og med at vi befinder os ovenpå hesten og ikke i en sulky omme bagved er det jo bærekraften der skal udvikles først og fremmest. Hesten skal gymnasticeres og styrkes hertil. Den eneste måde man kan rykke hestens og rytterens tygdepunkt bagud er ved at bringe bagbenene nærmere tyngdepunktet, uden at forbenene kompenserer med at bagudrette sig længere ind under kroppen også. Vel og mærke er det begge bagben der skal bringes nærmere tyngdepunktet og dette tage år. Man formgiver og ændrer ikke på hestens naturlige holdning på rekordtid. Dette kan ren faktisk lade sig gøre og er ikke nogen illusion. Senest i levaden behøver vi ikke diskutere vægtfordelingen på hestens ben. >> Der findes så, for at pinde det lidt mere ud   , en måde at ride hesten på vha sidebevægelser, så det   som om den træder langt ind under sig, men den gør det ved at skrå bagbenet ind under maven. Det ser hals-, nej benbrækkende ud   Men der kan man så normalt se, at hesten alligevel ikke hænger ordentlig sammen henover ryggen eller har andre tegn på, at det ikke er en helt god 'samling'. Fx topper op bagtil, ikke søger frem el.lign.>>  I sidebevægelserne arbejder man med den versale og traversale bærekraft, et bagben ad gangen, forudsat hesten er korrekt formgivet og ikke bare skubber sig sidelæns. Det er langt nemmere at styrke og aflaste et ben ad gangen. Vigtigt i den sammenhæng er så bare at tage højde for hvilket ben hesten hellere bærer med og skubber med, og tilrettelægge træningen herefter så forskellen udlignes. Jeg har endnu ikke hørt om en metode hvor sidebevægelserne ikke indgår som forudgående øvelse til samling og bæring. Sidebevægelser kan udføres forkert, men udført korrekt er det altså ikke en illusion at bagbenet træder ind til tyngdepunktet men et faktum. Nina, jeg misunder dig ikke at du føler dig forpligtet til at forsvare den moderne dressur. At den (ikke klassiske) moderne dressurridning overhovedet falder i nogens smag kan man efter min mening hovedsageligt takke de dejlige heste for, der avles i dag. For de er da virkelig dejlige og er fysisk fra naturens side i stand til at levere både samling og afskub. Grunden til at man i AR ikke arbejder så meget med afskubbet er at hesten som regel er udstyret med rigeligt afskub og ikke kræver målrettet træning på samme måde som bærekraften. Jeg er ikke inkarneret akademiker på den måde at jeg ikke ser kritisk på det jeg hører og ser, men jeg opfatter AR som ekstremt og værdifuldt modstykke til moderne. Ja, Jeg mener faktisk at den akademiske metode er løsningen til de moderne problemer eller er det den moderne dressur mangler. For mig er det ikke vigtigt at bevæge folk til at vælge akademisk fremfor moderne. Men jeg mener at der er et behov for AR, ikke mindst i moderne. Jeg ville allerede se det som et stort fremskridt hvis moderne ryttere ville få øjnene op for, hvor stor en gevinst løsgjortheden er for ridningen i det hele taget. For hestenes skyld. Den er nødvendig og mangler desværre i mange, mange tilfælde. det, der er den store forskel på os, er at jeg faktisk godt kan se sagen fra begge sider  Du behøver ikke at overbevise mig om, at løsgjorthed er godt, at bæring er nødvendig osv. Det er fuldstændig rigtigt   - det er netop noget af det fede ved at ride dressur   Og jeg bruger da også de 'versale og traversale' øvelser   , men ikke i den overdrevne tværstilling, som let får hestene til at hinke  Nu har jeg jo set en del klassisk ridning også, og som jeg altid siger: Dressur er forbandet vanskeligt   - hvilket også ses i den lejr... --- Men Pernille, hestens bagben skal naturligvis være balanceret i forhold til hestens tyngdepunkt, ellers kan den jo ikke bære på dem   - men den skal jo ikke   bære på bagbenene, men netop balanceret på alle 4. Selv hvis den skulle gå udelukkende på bagbenene, kunne det godt lade sig gøre, at de   var inde under tyngdepunktet, hvis den så bare skyndte sig at gå frem  At bagbenene skal   ind under tyngdepunktet, for at give bæringen, passer jo netop kun på levaden. I almindelig dressur går hesten (normalt   )på alle 4 ben  I øvrigt har jeg et herligt billede liggende af én af klassikerne i piaf(Neindorff, kan det ikke passe?), hvor hestens   står helt inde under tyngdepunktet   Det er tydeligvis en varmblodstype. Og den har en meget sænket bagpart, netop som jeg beskriver den type samling, - rent bortset fra at heller ikke jeg går ind for de understillede forben  En af mine bedste ridebøger er nok Waldemar Seunigs 'Ridekunstens glæder'. (Den ved jeg, at BeritH vist også er glad for, ikke? )Han refererer også til Steinbrecht, men han anbefaler fx ikke skridtøvelser, da skridt ikke har noget 'sving'. Forskellen er jo, om man vil vise en god, taktfast gang i trav og galop - eller om man sætter bæring og formgivning højere  Det kan man jo godt - men det koster noget andet   . Og jeg skal ikke forsvare den moderne dressur mere end godt er   - det er bl.a. derfor jeg også har studeret den klassisk/akademiske. Det er   at ride på en hest, der ikke går taktfast i trav og galop (og skridt), så jeg ville blive irriteret, hvis jeg skulle ride akademisk   For jeg rider langt mest trav og galop, når jeg rider dressur  --- Det er for mig langt sjovere at gå til et stort dressurstævne, end til en klassisk opvisning, selv om de også kan være flotte med det fine udstyr og de flotte øvelser og kønne heste  Men dressurstævnerne har ind i mellem deltagere, der kan tage pusten helt fra en, som fx Andreas H. på Schufro. De mindre dressurstævner er ofte ikke   så interessante, men man kan lære rigtig meget af dem alligevel  --- Og jeg synes nu også, det er   at rakke så kraftigt ned på folk, der gør deres ypperste   Det giver en slags negativ reklame for klassisk/akademisk dressur, synes jeg  problemer med takten, selvom jeg bruger akademiske input. Hvis din hest ikke kan gå taktrent uden at du har godt fat i tøjlerne er der jo noget der tyder på at den støtter sig til bidet som var det en stok. Der findes AR på mange niveauer og jeg går ud fra at du ikke baserer din fordom på urutinerede og at du aldrig ville rakke ned på en som BB, som giver sit ypperste. Jeg rakker ikke ned på nogen, men på de systemer, som ikke tilgodeser nødvendigheden af løsgjorthed. Løsgjorthed er nødvendigt ikke kun godt. En hest som går pasartigt er ikke løsgjort. Hvis løsgjortheden ikke er til stede spænder hesten. Spænding er skadeligt for hesten. En hest, som ikke er løsgjort, kan godt flytte stængerne imponerende, men svinger ikke. Tempo er ikke lig sving. Spænding og svæv er ikke spænstighed. Spænding forhindrer sving. Ligeudretning er ikke at ride sin hest som en kæp gennem hjørnerne. Takt kan opnås kunstigt. Frem er ikke lig tempo etc. Skridt har ingen sving...Vås..Skridt har ingen svævefase, men ryggen svinger da. Svæv er ikke lig sving. >>>Men man kan nu ikke rise den ene stilart for dens fejl, mens man roser den anden for dens gode sider   <<< Hæhæ - det sker da dagligt i dansk politik  Nå, men spøg til side. Jo det mener jeg sådan set godt man kan, når fejlen i den ene metode betyder at hestens holdbarhed forringes. Men derudover så er det i realiteten ikke metoden, der er problemet i moderne konkurrencedressur, for målet er godt nok. Det der er problemet er at der i konkurrenceøjemed ikke slås hårdt nok ned på graverende fejl og uoverenstemmelser mellem ridtet og reglementet. Man skal jo ikke acceptere pas istedet for skridt, så skal øvelsen have et rent 0, for den er ikke vist. Og gangarterne, tja de kan vist ikke give mere end en 4-5 stykker selv med rigtig god trav og galop. Rytterens hjælpere er jo givetvis heller ikke korrekte og skal ned på max. et 5-tal. Og det taget i betragtning, så burde det være noget nær umuligt at ride til 85% på en passende hest. Men vi ser alligevel passende heste opnå 85%. Jeg har været til dommerkurser, hvor det blet påtalt at man af politiske årsager ikke måtte skrive PAS for det er ikke populært hos rytterne. Jamen for hel... det er jo det den gør! Så må rytteren skisme da lære at løsgøre hesten, som Pernille er inde på, istedet for at blive sur over, at kritikken afspejler virkeligheden. Jeg kender mennesker, der ikke vil starte for en bestemt dommer, fordi denne (dygtige, men strenge) dommer trækker ned for en spændt hest. Både i øvelserne og i de generelle karakterer. "Hun kan ikke lide min hest". P.. og papir - hun dømmer (i modsætning til en del andre dommere) efter de fordringer DRF har udstukket, længere er den ikke. Bare alle dommerne gjorde det, så ville det kræve en korrekt gymnasticeret hest at komme i sløjferækken. Især hvis man indførte at man skulle ride over en vis procent for at kunne opnå placering. Nå men det var så et lille opstød herfra  Btw - jeg kender ikke den bog, du refererer til ovenfor, du må forveksle mig med en anden. Berit Ja, så er vi jo et sted, hvor det er muligt at diskutere tingene   . 'Hårdt nok ned på', kan jo netop diskuteres, og det kan vi måske nok være lidt enige om   . Men det er en vægtning, hvor der er utallige ting at tage hensyn til - men sandt nok, man kunne fremme en bedre skridt, hvis man gad. Og det tror jeg også kommer  Men det er stadig ikke det samme, som at 90% er forkert redet... - Øv, BeritH så var det ikke dig, der også holdt af den bog, den er ellers god! Rigtigt, klassisk dressur, som vor mor red den  --- Pernille, det var det første jeg lagde mærke til, da jeg allerførste gang så en klassisk/akademisk opvisning: At hestene gik langt mindre taktfast end i moderne dressur. Jeg spurgte til det hos de optrædende, men fik svaret, at det   en fejl  Men allerede dengang kunne jeg se, at det måtte være en afvejning... Du skriver: 'Min hest' kan godt gå taktrent, den har jeg netop redet både for løs tøjle og med alm. tøjleføring. Men den er nu også meget taktren, og jeg rider ikke de   overtrådte sidebevægelser, for så er jeg sikker på, at den heller ikke kunne holde takten så godt. - Nej, det var faktisk i Havreholm, at jeg også så det til en onsdagstræning, og det ved du også godt, for vi har diskuteret det før  - Det er, som jeg plejer at sige, rigtig svært at ride og der er altid noget, man kan gøre bedre  Og nu tager jeg på ferie, så må I snakke med hinanden  at akademisk redne heste får lov til at vise taktfejl, de bliver ikke skjult. Akademisk redne heste har også lov til at åbne munden, den bliver ikke snøret sammen. Idet hele taget er indstillingen i akademisk at hesten skal have frihed til at vise fejlene. Man kan kachere meget, men så er det jo ikke længere ægte. Så jeg har intet imod fejl, kun at de bliver negligeret. sys det er utroligt, at i skal blive ved med at diskutere, dem emne  TRor ikke på at i kan gøre det bedre selv!!! Man kan godt høre der er flere børn med i diskussionen. der falder mange kommentarer der lyder meget barnligt vinklet. i særdeleshed den med at "man ikke skal kritiserer hvis man ikke kan gøre det bedre selv" og "hvor er det flovt at almindelige ryttere kritserer de proffessionelle". for jo - man skal være kritisk. især hvis man har noget at sige. Ellers sker der jo aldrig en udvikling til det bedre. Det er tilladt at tænke selv -you know. - verden er ikke sort/hvid selvom det ellers ville være så enkelt. Ja, det er dét, jeg siger: Man kan vælge   at skridte, så skal det nok gå godt, - men så kan hesten heller ikke andet  Så kan man vælge at ride moderne dressur, og så kan hesten   skridte, men så kan den rigtig meget andet  Og så kan man vælge klassisk, så kan hesten ikke   men den kan så hoppe rundt oppe i luften  --- Om kritik: Nej, naturligvis kan man kritisere uden selv at kunne dét, man nu skal kunne for ikke at blive kritiseret  - men så kan man jo heldigvis også kritisere dem der kritiserer andre  for de kan både skridte, trave, galoppere og hoppe rundt oppe i luften. Helt af sig selv og taktfast hele tiden(Griner). Eva Jeg syntes lige, vi trængte til lidt luft i debatten, altså helt oppe i skyerne  Nej, Julie, jeg må hellere slå fast, at jeg slet ikke er 100% fortaler for den moderne dressur (som visse sikkert har gættet   ), men heller ikke for, at man så bare tager en anden metode - for dér er mindst lige så mange faldgruber...    Men jeg forsøgte mig jo også bare med at prøve på at  , hvorfor nogle af hestene i høj dressur har svært ved at skridte  I øvrigt   hestene jo godt skridte   , det er mere på de kun 20 m fri og 20 m samlet skridt, hvor de skal nå at 'kulle ned' igen efter alt det svære, at det i høj grad kan knibe med den rene takt   . Det er jo hestens natur at bevæge sig, og helst hastigt, hvis den er meget tændt... Og en hastig hest, der skridter og holdes tilbage - den går nærmest automatisk pas  Det gør min samojede også, når rækkevidden for dens felexline er nået, og de gode steder endnu ikke er kommet indenfor snuseafstand  Man behøver nok ikke af netop denne grund at frygte for deres helbred. Jeg læste lige at Bonfire, den spjætkamel   , som dog vist aldrig har vist en skridt på banen   , nu er 22 og netop smed Anky af for første gang nogensinde  Det er da synd og skam at skridt ikke vægtes højere, helt enig - men ned   det dømmes det altså, når den er dårlig. Min undeviser får i øvrigt både 8 og 9 for sin skridt (eller hestens   ) i S-dressur. Den kan godt skridte, den hest  --- I debatter som disse er det meget svært at undgå polarisering   Egentlig har jeg da vist aldrig skamrost den moderne dressur, men mest sagt, at den er en udmærket metode  Og jeg har vist også altid prøvet på at fremhæve, at akademisk dressur er fint nok på sine egne præmisser - men så alligevel - fordi jeg (heller) ikke går ind for alt i den akademiske, bliver jeg nogengane nærmest anset for at være modstander, og den moderne dressurs fremmeste forkæmper  --- Grandi har jeg nu redet på i knap 12 år. Han har aldrig haft en rideskade, knap nok en foldskade, måske fordi han bliver redet stort set hver dag og tilbringer så meget tid på folden som muligt (dag og nat om sommeren og hele dagen nu). - Og jeg er ikke den, der holder mig tilbage, hvis forholdene ikke er ordentlige mht. hestens behov..  Vi er - pga af hans allergi - flyttet til et sted desværre uden ridehus, men hvor hestene står på tørv, er meget ude og klimaet i stalden tages alvorligt  Han er aldrig blevet holdt inde i sne, regn eller isslag, og han skal nok finde ud af at gå pænt, når det er glat! Han er blevet redet mest dressur af mest mig, og vi har fået undervisning 1-2 gange ugentlig, men også skovtur et par gange om ugen i alle årene. Nu, i de senere år har vi redet lige meget skov og dressur, men fået færre undervisningstimer, desværre. Jeg har mest lyst til at holde hest, på en måde så den kan holde længe - for man kommer jo til at holde af den  Bare lige for at sætte tingene på plads    tænkte jeg da også nok   - det er der bare ikke så meget debat i, vel   ...