Jeg har en plag på lidt over 1 år, der er virkelig streng. Han er næsten lige blevet kastereret (lige da han blev 1 år), og jeg troede egentlig det ville hjælpe på hans temperament. Han har nappet rigtig meget, men jeg synes det er blevet bedre efter kasterationen. Nu tror jeg mere han gør det en gang imellem fordi det "er blevet en vane", og for at lege. Han var det eneste føl der kom sidste år, så han har ikke haft mulighed for at gå på fold med andre føl og lege. Han er egenlig meget sød når jeg strigler ham. Han kan sagtens stå bundet, og han står rimelig stille når jeg strigler. Jeg kan srigle og røre ham over alt, uden han siger noget til det. En dag ville jeg gå en tur ned ad en vej han ikke har været på før. Det var sammen med 2 andre heste, og det gik også fint de første 50 meter. Men så stoppede han op, og gad ikke at gå. Jeg prøvede så at få ham til at gå, hev lidt i ham, sagde "kom" og alle de lyde man ellers plejer at sige, og så pludselig stejlede han, nærmest som om han blev sur fordi han ikke kunne få sin vilje, Nå, men jeg råbte selvfølgelig NEJ, og trak ham så fremad igen. Men efter et par meter gjorde han det samme, og da jeg så skældte ham ud ved at råbe nej og hive i trækketovet, stejlede han igen, denne gang så højt så han faldt bagover. Jeg tror egentlig han fik et chok, for han blev bare liggende, som om han tænkte "hva faen skete der der"   . (Han kom ikke til skade eller noget - fik ikke en eneste skramme) Efter det, turde jeg ikke gå videre, for han stejlede virkelig højt, og jeg var bange for at få et forben i hovedet eller lign. Dyrlægen var der i går for at se på hans forben (de var en smule hævede), men hun kunne ikke engang få lov at nærme sig ham. Han lossede ud efter hende, han lagde ikke ørerne tilbage eller noget, han lossede bare fordi han ikke gad ha hun rørte ved hende. Jeg har normalt ellers, som sagt, ALDRIG problemer med at røre ham nogen steder. Ude på folden når jeg skal hente ham, kommer han nogen gange løbende når jeg kalder på ham. Det er jo meget sødt, men det er ikke særlig sødt når han styrer lige mod en, og man bliver nødt til at springe til siden for livet, fordi han bare ikke styrer udenom. Jeg har dog ikke prøvet at blive stående og se om han virkelig vil løbe ind i mig, det syns jeg ikk jeg har lyst til at prøve...  Hvis jeg går ind i løsdriften til ham, klør ham og så går hen til en anden hest, så følger han efter mig, går ind i mig, læner sig op ad mig, og opfører sig fuldstændig respektløst overfor mig. Nogen gange tror jeg bare han ser mig som en legekammerat, men jeg har ellers virkelig prøvet at sætte mig i respekt. Dyrlægen siger han har så stor personlighed, og har så meget selvtillid så det er helt vildt. Mine spørgsmål til jer er så, hva skal jeg gøre når/hvis han stejler igen? Hvordan kan jeg skælde ham ud? Hvordan skal jeg få ham til at lade være med at være sådan en tonser der bare sk*der på alle andre end ham selv?   Altså, han er meget glad for mig, det kan jeg mærke, men han respekterer mig bare ikke rigtig når jeg prøver at bestemme over ham. Hov, det blev vist lidt (meget   ) længere end jeg troede. Sorry, og tak til dem der har læst så langt 
Jeg har også en hingsteplag på 1 år, som er en rigtig pestilens... Jeg har købt ham af nogen rigtig søde og rare mennesker, som har gjort et stort nummer ud af at sidde med ham i skøddet, nusse ham og forkæle ham. Det har desværre resulteret i, at han er total respektløs over for alle mennesker. Jeg tror det er meget vigtigt at skabe en distance til sådan en lømmel. Simpelthen sørge for, at han ikke kommer i nærheden af dig. Brug et lang reb eller en køre/longepisk til at skabe rum omkring dig med. Du skal selvfølgelig ikke slå ham... Gør på den måde klart over for ham, at du overhovedet ikke vil ha' noget med ham at gøre. Ingen nus ingen godbidder og ingen kontakt i det hele taget...! På et tidspunkt vil han så være så pirret af nysgerrighed over dennne overlegne atitude at han går med til at være sammen med dig på dine præmisser, men det kan altså godt tage et par mdr. I det hele taget hører jeg til dem der mener, at føl og unghest kun skal lære det aller mest nødvendige som at få løftet hove osv og så ellers bare ha' fred til at vokse og udvikle sig i.
Hej Jeg vil gerne finde en springstald i det nordjyske, men kan ikke finde nogle på nettet. Er der nogle der kender til en springstald i nordjylland? Rikke
Hvor langt ned vil du - og hvorfor skal du finde en springstald? Er det for at sætte en hest i ridning eller for at søge arbejde? Hvorom alt er, så kan du på   gå ind under "Stalde og Stutterier" i "fanerne" for oven, eller "Besøg staldene" (i højre side, ca. i midten). Her er de fleste stalde og stutterier vist geografisk, og flere har også en hjemmeside, du kan kigge på. Jeg har selv haft en hest i "spring-træning" og senere salgsstald ved stald Cassøe, hvilket jeg var meget tilfreds med. Men det ligger i Himmerland - og det er en vurderingssag, om dét er Nordjylland eller ej 
lige et indskud...himmerland er nordjylland, så du kan ikk selv bestemme...;) men der er faktisk stalde nok hvis man søger...
Det kan godt være du har ret. Jeg nyder bare sådan at strigle osv, og jeg vil så gerne ha' et tæt forhold til ham - endnu mere end vi har nu  Han mor er også min, og hun står halt lige pt., så jeg bruger al min tid på at strigle og nusse dem. Men det kan godt være du har ret, og jeg måske har været for blød. Tusind tak for rådet, det vil jeg virkelig tænke over  Flere råd modtages meget gerne! 
Og lad mig berolige dig med, at det går over, men føj hvor kræver det meget tålmodighed at have unghest. Amazing blev (bliver da stadig) trænet i at blive striglet, at jeg kan røre ham over det hele, omgang med vand (det er straks værre, men det går fremad) omgang med os mennesker mm. Da han var 9 måneder blev han kastereret og der begyndte han sådan rigtig for alvor at udfordre mig. Jeg satte mig ned for at se hvordan hopperne opdragede ham, når han var på folden, og satte mig for at gøre det samme ( så vidt muligt selvfølgelig). Dvs hver gang han bed, napsede eller hyggede tyggede på mig, så kneb jeg ham på bringen, gerne også med et klart og kontant nej! Blev han ved og forstod ikke mit budskab den første gang, så kneb jeg mere og mere til, og tro mig de kan altså godt mærke det! Amazing forstod det, men du skal også huske på at det er perioder som alle ungheste går igennem. I en periode er de rigtig dygtige, lærer hurtigt og er bare nogle pragteksemplarer, derefter går der dage eller uger, hvor der er tilbage gang i stedet for fremskridt og hvor man undrer sig over om de har glemt alt det de kunne igår! Det er lidt 2 skridt frem og 1 tilbage. Husk på at de ikke har glemt det. Lige nu gennemgår Amazing endnu en "bølle" fase, hvor han prøver mig af, det værste er at han er også blevet strid ude på folden fordi han har fået tilkæmpet sig førerrollen, og så er det jo naturligt at udfordre mig også, dvs. han har stejlet op ad mig! Amazing har også stejlet op ad mig når vi har gået ture. Han har fået et klart og rungende NEJ!, og et kort ryk i trækketovet. Jeg blev ret tidligt nød til at gå med hovedtøj på ham, ellers var han fuldstændig ligeglad med mig i perioder, og kunne bare finde på at trække tovet ud af hånden på mig. Han gjorde det kun denne ene gang, men jeg stod i stald sammen med en, hvis hoppeplag gjorde det ret ofte. Amazing prøvede også at bestemme farten når vi gik ture, både med at stoppe op, og sørme også med at begynde at trave og galoppere. Når han stoppede op, prøvede jeg først at lokke ham med, men ville han ikke, så fik han lov til at stå lige så længe han ville. Husk på det færreste ungheste kan holde koncentrationen i lang tid af gangen, og deres tålmodighed er heller ikke særlig stor, og det vil styrke dit rolle i forhold til ham, at det er dig der står som vinder af den magtkamp. Jeg tror han fik et chok da han faldt, og mon ikke det chok har fået ham til at indse at det skal han nok ikke gøre igen? Nå jeg er altså slet ikke ekspert ang ungheste, jeg har bare min egen at kæmpe med, så hvis du høre mere om hvordan jeg har gjord kan du bare smide en pb. God vind med hesten, det betaler sig tifold at tage kampen nu! DianaB
...mener jeg man skal passe på med at gøre disse så søde føller til mennesker, for jeg vil sgu ikke tage kampen op med et 500 kilo tungt menneske der står på bagben...!  Jeg har en 3 årig welsh hingst, som da jeg fik ham, var af den slags der ikke lod mennesker stå i vejen for hans planlagte rute, og som i øvrigt bare tog en bid af sine mennesker, hvis ikke de var hurtige nok til at stoppe noget i hovedet på ham. Han har nu fået lov til at gå et år og tænke lidt over tingene uden kontakt til mig. Det eneste han har med mennesker at gøre er når han har smed og dyrlæge, hvilket han tager i stiv arm, når det kombineres med hø/wrap. Vi er nu nået dertil, hvor han hver gang jeg kommer ud på marken nærmer sig med sænket hoved, og nærmest tigger om selskab, men han får lige lov at vente lidt endnu. Jeg gider simpelthen ikke bruge kræfter eller livet som indsats på at opdrage disse balademagere, for lader man dem være i fred, et par år, bliver de så meget klogere. Nogen mener det gælder om at påvirke dem så meget som muligt fra små, og hvis det virker for dem, er det jo slet ikke noget problem, men det virker bare ikke for mig. Når dagen så kommer, hvor dyret for 1. gang skal nyde godt af dit selskab, gælder det om ikke at svigte, for hesten regner med at den skal være sammen med en stærk leder, som den skal lære noget af, og som den kan være tryg og beskyttet sammen med... Rigtig meget held og lykke med bæstet 
DianaB: Det glæder mig at høre at han ikke er fuldstændig unormalt streng   De andre føl der har været der hvor han står, de har nemlig ikke været halvt så slemme som ham, så jeg var begyndt at tænke om det mon er mig der er dybt åndssvag til det med heste  Jeg har heller aldrig haft føl før, så det er lidt svært at vide hvad der er "normalt og unormalt". Og hvordan man i det hele taget skal tackle sådan en fætter   Men udfra det du skriver, syns jeg det lyder som om jeg gør nogenlunde det samme som dig. Jeg må vist bare ha tålmodighed og håbe på han snart kommer ud af den bølle-fase, der nærmest har varet hele hans liv...  Lenelw: Jeg synes faktisk det lyder meget rigtigt og fornuftigt det du siger, jeg har faktisk ikke rigtig tænkt over at man bare kunne lade ham være og ikke behøver at have så meget kontakt med ham. Jeg tænker bare, at hvis man ikke "tar kampen nu", er han så ikke på samme måde når man så tar den når han feks. er 3 år? Bliver han sødere af bare at stå? Jeg vil nemlig nødig ta kampen med ham når han er nogle hundrede kg tungere 
Det kommer jo an på, hvordan man går til dem som 3-4 års.. Jeg tager aldrig kampen op, lige meget hvor gamle de er, for selv mit lille søde tinker hingsteføl på 1 år kan altså sagtens allerede nu lægge mig ned i arm...  Jeg vil IKKE kæmpe med dem, men invitere dem til selskab. Nogle er klar som 2½ års og andre først som 5 års (Så lang tid er det dog de færreste der har tålmodighed til at vente) Når de så en dag tager imod invitationen er det fordi de er klar. Skulle det ske, at de "kommer til" at nappe mig eller det der er værre, sender jeg dem væk igen, og venter endnu en tid før jeg inviterer igen. Forskellen på en 0-2 års og en 3-4 års er, at de små har meget mere gå på mod og ikke rigtig har et indgroet flugtdyrinstinkt endnu. Derfor, tror jeg, at de ikke har brug for et menneske at støtte sig til, men mere en legekammerat, og hvor mange mennesker har lyst til at lege rigtig hesteleg? Lad dem være i fred, sammen med artsfælder, så de kan få tumlet af. Når de så bliver lidt ældre 3-5 år, er de ofte lidt mere usikre, for nu har de jo gået der sammen med de andre og puttet sig i tryghed, og pludselig står de der alene, med det der spændende menneske, som de har set så tit, men aldrig rigtig fået lov at være sammen med. Hvad gør man så? Man overvejer situationen og når frem til, at siden dette menneske ingen angst har for den store stygge verden, var det måske en god ide at tilslutte sig. Jeg udnytter simpelthen deres utryghed, og tilbyder dem tryghed hos mig. Det er meget svært at forklare på skrift, men håber du fik lidt ud af det alligevel? Der findes sikkert en masse andre måder at "ordne" tigene på, men sådan her fungerer det for mig. Skulle det ske, at den også som 3-4 års skulle finde på at rejse sig på en gåtur, ville jeg sørge for at give den snor, og så ellers gøre som ingenting, for intet kan sætte sig mere i respekt hos en hest end et upåvirket menneske...
Jeg kan sagtens se hvad du mener  Tusind tak for dit svar, det vil jeg overveje 
Hvilken en dyrlæge bruger du? Casanovas ene testkel var næsten heller ikke faldet ned, man kunne kun ane den. Min dyrlæge (bruger Gundsø) kunne godt kasterere ham, på trods af det. Jeg vil ikke sige jeg er direkte bange for ham, men jeg er i hvert fald langt fra lige så tryg ved ham, som ved hans mor. Han fandt for længst ud af, at der var noget der hed hopper, og jeg er ikke siker på at han har fundet ud af at han er blevet kastereret...  Som sagt, når jeg går ind til ham i løsdriften, så tænker han virkelig MIG MIG MIG hele tiden! Han kommer rigtig sød hen til mig med ørerne fremme, og vil kløes eller bide i hvad jeg nu har med. Han elsker at bide i trækketove! Og så vil han kløes, så han stiller sig HELT oppe i mig. Hvis jeg så ikke klør ham, så rykker han bare endnu tættere ind til mig, og hvis jeg går, så følger han efter mig og småbider mig. Det værste jeg kan gøre, er at begynde at snakke med en anden hest   Så vader han ind mellem mig og den anden hest, bider den anden hest, og nærmest går lige ind i mig. Mht. et sted hvor du kan sætte din plag hen, så kender jeg ikk rigtig nogen steder desværre. Held og lykke med dyret 
Har fået mulighed for at "tilride" en tinker.. Hendes alder er jeg indtil videre tildels ubekendt med, men et sted mellem 5 og 7. Hun har stortset blot gået som hyggehest. Jeg føler mig lidt lost..Dog fra jorden lystrer hun meget godt med at følge én og min lyd/tegn, ved stop og fremad. Striglingen går ok, bortset fra benløft (muligvis pga af småsår på benene). Kan godt mærke at det er rigtig lang tid siden at jeg har været sammen med en ny hest mm. For med min pensioneret hoppe og dejlige ven gennem 13½ år er det helt anderledes godt og trygt. Nogen der har nogen fif?? Har mest lyst til at få mig en erfaren hest mere, som er klar til brug.. Har både og lyst til poste en masse penge i en andens hest..Og er det egentlig umuligt og en laaang træningsperiode der er i vente med en sån ældre hest der aldrig har været redet på? Har overvejet at bruge klikkertræning..Tænkte at det måske var smart fordi hun i form af alderen og uvisheden, skal lære tingene på en nemmere måde... Tak.
Min hest blev først tilreddet som 8 års, der var ingen problemer. Bare tag reaktionerne som om det er en unghest. Den ved jo intet om alt det nye der komme til at foregå med sadel, rytter osv...
tinkere der er tilredet sent. Det kan sagtens lade sig gøre. Hilsen Helle
og var da 6-7år. Det var der ingen problemer i. Hun var meget hurtigt med på skovture osv og hun er super uanset om hun bliver redet hver dag eller som nu, hvor hun skal igang efter at have gået og nydt livet sammen med sit føl. Selvom min stort set kun var ryttervant da jeg fik hende, har jeg aldrig været utryg ved hende - heller ikke selvom jeg også selv skulle igang efter en længere periode uden ridning. Så jeg tror da umiddelbart det er et spørgsmål om, at du "vænner" dig til den nye hest. Det tager jo altid et stykke tid for en ny hest og ejer at tilpasse sig hinanden - og man kan jo ikke regne med at nogen som helst hest kan være ligesom den hest man gennem mange år har oparbejdet et samarbejde med. Men jeg håber, at du holder ved - så skal du nok få en dejlig hest ud af den - det er jeg helt sikker på  Tanja
schenkelvigninger i trav i LA1 til traversade og versade i LA6. kontragalop på langsiden i LA1, og kontragalop gennem hjørner og på buet spor i LA6. Og så er der mange andre ting også... Når du finder kritikkerne, så er det, principielt nok at se på det, der står med småt lige FØR selve programmet starter. Men de skal rides i sammenhæng før man kender sværhedsgraden ordentligt. At kunne ride de enkelte øvelser er ikke helt det samme som at kunne ride et helt program  Der står: "Der forlanges for første gang..." Og det er så det, der er nyt i forhold til klassen lige under.
tror det måske er fordi hun "glemmer" den lidt, hvis du arbejder med hende og hun ikk er vant til at bruge hovedet så meget...så ved hun ik helt hvor hun har sine ben, tror ikk det er fordi hun forsøger at bruge dem, for så ville hun ikk snuble... håber det hjalp...:)
Megen undren og forargelse Jeg synes at der indefor ridesporten er ved at ske en skræmmende tildens. Mange mennesker rider rundt med meget skarpe og stærke bid, uden egentlig at vide hvad disse bid gør ved hesten. Og grunden til de gør dette er at det har deres ridelærer som regel bedt dem om. Jeg synes at enhver hest (der er selvfølgelig undtagelser) skal kunne rides i alle klasser under LA med normalt trensebid, ellers må det være ridningen, der er noget galt med. På diverse rideskoler og til stævner ser man flere og flere ride rundt med f.eks. pelham fordi:" deres hest er så lang, og alt for stærk osv". Jeg tager af erfaring når jeg siger, at det somregel er ridningen. Jeg har selv haft en hest, som var flere meter lang, og løb i sit absolut eget tempo rundt på en springbane. Min ridelærer foreslog faktisk andet og stærkere bid. Men jeg skiftede i stedet ridelærer, jeg fik dressuren på plads, og vupti, hesten ventede, var samlet og gik i MIT tempo rundt på en springbane. Det jeg vil med dette indlæg er at spørge jer, om det bare er mig der har set denne kedelige tildens? Eller andre også synes det er forkert, at flere og flere ridelærere bruger denne nemme løsning i stedet for, at lære deres elever, at ride!? Undskyld det sure opstød, men bliver bare så harm når jeg ser en pige, som (undskyld) rider forfærdeligt i en LD, og som så har proppet et pelham i munden på hesten, for det hjælper jo garanteret!
Vedr. kastration, så er der en risiko for at stenen ligger i bughulen, når den ikke er kommet ned, og derfor bør hingsten være indlagt, og under sterile forhold i forbindesle med en sådan operation - hvis man er heldig ligger stenen i lysken og så er der ikke så stor en risiko - jeg vil tro at det var tilfældet med Casanova  Vedr. at plagen er besværlig så vil jeg tro at meget af det skyldes at den mangler legekammerater - plage og især hingsteplage bruger utroligt mange ressurcer på at lege med hinanden og når de ikke har mulighed for dette, afreagerere de andre steder og det bliver så på mennesker.
mange tror fejlagtigt at man konstant skal være hård og streng ved sådan en hest. Det mener jeg ikke, men jeg mener heller ikke at man skal være blød. Man skal bare sørge for at have de personlige grænser på plads. Det lyder ikke som om at din plag kender dine grænser og det bliver du simpelthen nødt til at lære den. Jeg har selv haft et mildere problem af den slags. min unghest på 3½ år gik bare ind i én som den ville, altså den møvede bare rundt, som om man ikke var der. Ud over det ville den ikke gå frem når man bad den om det. Den gik bare baglæns i stedet. Som hovedregel, så husk på hvordan hestene lærer hinanden grænser: De sparker og bider, og endda meget hårdt nogen gange. Derfor gør det ikke så meget at vi mennesker er lidt skrappe nogengange, men man skal endelig huske at man kun er skrap én gang. derefter bør det slet ikke være nødvendigt at være det igen. Nå, men vi fik sat vores grænser sådan her: først ville vi lære den, at et træk i grimen betyder gå fremad og ikke tilbage... først viftede vi pisken ved dens bagpart. Da den ikke reagerede fik den et lille prik... og et til prik og et til og et til... da den slet ikke reagerede fik den en ordentlig én og den sprang fremad og så meget overrasket og lidt bange ud. Vi roste den rigtig meget og den faldt derfor hurtigt til ro. Til gengæld behøver vi nu slet ikke at røre den for at få den til at gå frem. andet problem var at den gik lige direkte ind i én. Det løste vi også relativt nemt. hver gang den gik ind i mig trådte jeg den simpelthen over hoven (eller lige ved koden). Den fandt hurtigt ud af, at jeg har min grænse og at det gør ondt at overskride den. Senere er vi begyndt at hold pisken ud for indvendige forben, hvis den kommer for tæt på. Det er som regel nok, men hvis den alligevel overskrider grænsen får den én på benet så den trækker sig udad igen. Det hele handler om at flytte hinanden. hver gang jeg flytter hesten får jeg et point og hver gang den flytter mig får den et point. Mit råd til dig er at søge professionel hjælp hos en træner i horsemanship, og det kan ikke gå hurtigt nok!!! Bare husk at det ikke hjælper at råbe nej og slå 10 gange... så hellere markere én gang for alle!
Bolette: Jeg tror næsten det er Casanovas tvillingebror du har   De lyder meget ens. Men ja, du har nok ret i at de fleste plage er meget lig hinanden. Josephine: Mener du når han stejler?  Grete: Ja, jeg tror du har ret i det med kasteration. Og jeg tror også du har meget ret i, at han har brug for en legekammerat på sin egen alder. Han skulle ha været på natfold her fra i år, sammen med de yngste heste vi har på stedet, de er 4 år. Men dyrlægen har sagt, at Casanova vokser for hurtigt, og at han skal have mindre mad, og ikk særlig meget græs. Den mark, 4-årsne går på, der er der rigtig meget græs, og de går der døgnet rundt, så han vil nok ikke kunne tåle at komme derned. Der er en hest her på stedet, der nu er 4 år. Den er vokset for hurtigt, så den har fået mus og skal opereres. Det er ikke sikkert den nogensinde bliver ridehest, derfor vil jeg ikke tage nogen chancer med Casanova. Der skulle nødig ske det samme for ham. Anne: Tak for rådene, det lyder meget rigtigt. Det vil jeg prøve at gøre 
Ja tak for kaffe. Godt jeg ikke er dyrlæge eller smed . Hvis smeden og dyrlægen kan komme til dem, HVORFOR kan ejeren så ikke? Og en heste skal ikke sendes væk i to mdr ! Den skal sendes væk i det øjeblik, den ikke opfører sig ordentlig, Og 5 minutter senere skal det være glemt. Og så kan man sende den væk igen næste gang problemet opstår. Husk og brug din ridehjelm, også når du står på jorden. Det giver lidt mere selvtillid. Heste skal opdrages fra dag ét af, det er nok her filmen er knækket. Iøvrigt Rikke,- hvad havde du forestillet dig når du døber ham Casanona   ... Min den ene hedder Plutonium, og han lever så sandelig OGSÅ op til sit navn.
Oxalia: Ja, du har ret i at der filmen er knækket, er mht. opdragelse fra dag 1 af. Da han var lille, syns jeg jo ikke at det gjorde så meget at han sådan små-nappee, det var jo bare sødt når han ikke havde nogle tænder! Det har jeg godt nok fortrudt, at jeg ikk bare sagde nej til fra starten. Haha, det med navnet det har du ret i   Man bør vist holde sig fra sådanne navne  Mht. det du skriver med dyrlægen og smeden, hvad mener du så? Jeg har ikke lige læst alle de gamle indlæg igennem, så kan ikk helt se hvad du mener  Men ellers vil jeg sige, at han faktisk er blevet meget sødere efter at han er blevet kastereret.
Der er mange gode råd til, hvordan man sætter sin plag lidt på plads - og de er gode, har selv haft en "møver" af format, og de to ungheste jeg har nu skal under ingen omstændigheder blive det samme... Men det jeg mener med at sende dem væk er, at jeg mener de bør lære deres sprog sammen med andre unge - og ældre heste.. Min vallak på nu to år kommer hver sommer på hingstefold, og aldrig har jeg haft nemmere hest.. Han lærer nemlig lige præcis det med at man ikke bare går ind i andre, og han holder afstand. Og det skønne er, at det er heste der sørger for at lære ham "ydmyghed"- ikke lille mig, der kludrer i kommunikationen, for jeg er trods alt ikke hest, men menneske.. Desuden er han let at få til at tænke; set på den måde at vil han ikke gå holder jeg et træk i grimen, går han frem slipper jeg med det samme - og det gør han hurtigt, og det gentager sig kun en gang, og så følger han ellers med! Jeg vil betragte ham som en utrolig velopdragen og nem hest - i modsætning til søsteren, som går med sin mor og bliver beskyttet (der var nemlig ikke lige mulighed for at finde sommergræs andre steder)... Og jo, han er sky i den her periode, skal jeg have fat i ham kræver det foder, men det er fordi han går i så stor og blandet en flok, hvor naturlige hesteinstinkter gælder - heldigvis. Til gengæld får jeg til efteråret en følsom og nem hest hjem, som man ikke engang skal tænke på at give et klap for noget, fordi han naturligt har udviklet en tilgang til andre heste - og mennesker - som er respektfuld i udgangspunktet.. Arbejdet med ham går stort set ud på at rose det han i forvejen gør så pænt, og så vokser han en halv meter med det  For mig handler det ikke om at sende problemerne væk, men om at lade dem der bedst tager sig af det, tage sig af det - for det er nu engang hestene selv, der opdrager hinanden bedst... Søsteren til min dejlige vallak, er til gengæld krævende - og hvad skulle hun dog ellers have lært, når hun går med to gamle heste, der hverken udfordrer hende til at lære sproget i en masse leg, men også beskytter hende... Jeg er ikke i tvivl om at til næste sommer ryger hun afsted til store græsmarker. En anden ulempe ved en hest som kun oplever "hjemme-situationerne" er, at de bliver utroligt stressede ved flytninger, for de har kun erfaring med den trygge flok, hvor mor ofte står i... Så deres "skøre" handlinger kan ligeså vel skyldes at de ikke kan håndtere pres, som de ellers ville blive udsat for i en almindelig flok.. Desværre kan det ikke altid hverken praktisk eller økonomisk lade sig gøre at klare tingene på den måde, men så har du jo fået ganske udmærkede råd til at få din plag "ud af dit rum"...
hej, vi har et lille hingeste føl som kan finde på at blive fræk/utryk når han går tur. det vi har haft størst sukses med er at have to lange tov på ham, jeg tror egentlig bare din plag er utryk og ser dominans som en udvej. se om du kan få en til at hjælpe dig, så der kan stå en med ham i hver side, så har i mere kontrol  når ham stejler kan du give et bestemt ruk i tovet, men jeg tror det går over når han finder ud af det ikke hjælper noget held-lykke 
os var det et hingsteføl fra sidste år. Det var begyndt at stejle og den unge ejerinde blev naturligt nok   på at håndtere det  Meget blev forsøgt, men så fik vi en klikkertræner ud (TinaMJ) og efter 2-3 sessions, blev føllet en helt anden  Den havde simpelt hen ikke haft nok   på os mennesker, og ikke anet, hvad der var godt og skidt. Men det lærte den meget hurtigt vha af denne metode  Den blev rigtig sød og nem at have med at gøre   i løbet af ret kort tid.
men jeg vil gerne have at i skriver øvelserne ligesom Gsims da jeg ikke kan se det med min com. det andet der.. håber at i er forstående??
Adobe acrobat reader. SÅ kan du selv læse kritikkerne.
I LA1 er der bl.a. schenkelvigninger i trav til begge sider, anspring i højregalop fra skridt, galopøgning begge volter nedad langsiden, travøgning skråt igennem den ene vej, volte tilbage i galop og kontra indtil hjørnet (begge volter), changerer galoppen gennem trav ad midterlinien (fra højre- til venstregalop), cirkelvolte i venstregalop med længere tøjler den første halvdel af volten, middelskridt med længere tøjler. I LA2 er der bl.a. schenkelvigning i trav fra hjørnet af og ind og derefter ud igen, galopanspring på langsiden højre volte fra skridt af, skridtpiorietter begge veje rundt, kontragalop gennem et hjørne med 5-6 travtrin på kortsiden og anspring i retvendt galop, øgning galop skråt gennem den ene vej. Det var sådan alt hvad jeg lige kunne ryste ud af ærmet på stående fod   Håber det hjalp dig lidt. Men husk at selvom du og hesten kan ride de enkelte øvelser i den daglige træning, er der altså milevid forskel på så at ride et helt program til stævne på udebane...  
nu springer jeg selv med et sparpt bid og jeg har fint styr på min hest i dressuren han venter pænt på mig og det hele... jeg har bare ikke styrken til at holde en så ivrig hest tilbage... og min spring underviser siger at jeg rider perfekt med et skarpt bid... så jeg synes det er iorde hvis der er en grund til at man gør det...
Nu har jeg selv valgt at ride med treringsbid på min hest grundet nogle "opdragelses" problemer. I ridning på dette bid går hun meget bedre, bærer sig og jeg kan ride for løse tøjler konstant. Dette bidvalg er af sikkerhedsmæssige årsager da hun af uforklarlige grunde var begyndt at vende rundt i fuld galop og stejle. Det går meget bedre nu og jeg kan som sagt ride hende for løse tøjler hviket jeg absolut ikke kunne på det alm. trensebid.
uening og enig med dig. Mange vælger andre bid, fordi de ikke ved bedre og tror at et skarpt bid laver mirakler! Men omvendt syntes jeg at man også skal overveje at alle heste er forkert og nogle heste er bygget på en måde i munden og andre på en anden måde. Så hos nogle heste ligger et stangbid bare bedre end et to delt, ligesom et tre delt næmerst er dyreplageri for den ene hest og det bedste af det bedste til den anden! Så jeg syntes personligt det er ok at der er opfundet så mange slags bid, men jeg syntes det er ærgeligt, at der er så få folk, der gider sætte sig ind i biddets mytiske verden!
Nu kender jeg det tilfælde som maria har skrevet sit indlæg ud fra og problemet med den hest er ikke at den løber eller er ustyrlig. Det er en super lækker hest som er blevet og blive redet alt for slapt. Den laver ikke en skid og den springer over hvor gærdet er lavest. Da nuværende ejer købte den vil jeg tro den kunne gå en LA dressur klasse. Nu starter hun LC et eller andet uden galop. Så det er helt sikkert rytter formåen og kunnen der er noget galt med og ikke hestens. Deres ridelærer, en uddannet og annerkendt berider, har rådet dem til at tage en pelham på fordi hesten er for lang når de springer  Hvad med at de fik hesten til at gå noget ordentlig dressur i stedet. Så den kunne lære at samle sig. Så kunne det også være den var knap så lang på springbanen. Derfor syns jeg ikke det er okay på netop denne hest. Men derfor kan det sikkert godt være der er andre hest hvor det kan være nødvendigt. Jeg var til Rytterlicens prøve her den anden dag på en rideskole i sydvest jylland og da jeg kom var der time uden for på elevhestene. Og over halv delen af de ponyer med meget små piger på gik med 3-ringsbid. Det syns jeg er meget forkert. Så lærer ungerne jo aldrig at ride ordentlig. Men det er bare min mening.
Jeg ved godt, at I nogle tilfælde kan et stærkere bid hjælpe, vel og mærket, hvis rytteren KAN ride, og bruge bidet korrekt og ved, hvad det gør ved hesten. Jeg synes bare det er SÅ forkert, at folk vitterlig ik ved bedre, og selvfølgelig skulle de kunne stole på, at deres ridelærer ved bedst. Men det gør denne åbenbart bare ikke i alle tilfælde, ellers følger han måske bare tildensen.
er stærk i springningen og meget gerne vil fremad så rider jeg stadig kun med trensebid, for pelham eller andet ville bare være en symptom skjuler.. Jeg ved ikke om jeg ofte ser nogen der rider med pelham eller andre skarpe bid, de gør i hvert fald ikke på min rideskole..
Der er nogle der rider med treringsbid ude hos os, men det er kun i terrænet og til spring, så vidt jeg ved. Rideskoleponyer er jo ikke det mest følsomme, men så hjælper det sørme da ikke at putte skarpere bid på dem. Men der er et par små vildbasser i vores rideskole, som går med treringsbid, og det har vist hjulpet, så de ikke fræser af sted længere. Men de bliver vel også ret hårde i munden af det. Hrm... som Vicky02 siger, så er jeg vist en af dem, der ikke har sat mig ind i biddets mystiske verden. Bruger altid et almindeligt todelt til min, men han er også ganske nem, i hvert fald i munden. Er det ikke ret meget det samme som glidetøjle-diskussionen? Du er først dygtig nok til at bruge dem (glidetøjler eller skarpe bid), når du er dygtig nok til ikke at behøve dem.
Nu er det jo mig der har købt marias gamle hest og jeg har præcis det samme "problem" som hun havde i starten. Og jeg kunne ALDRIG finde på at sætte andet i munden af hende end det tre-delte trensebid hun har nu! Selvom hun er stærk og lang og svær at holde. Jeg kæmper, jeg har set hvordan hun gik med maria, jeg skal nok lære det! Jeg fatter ikke de piger der dag ud og dag ind rykker deres springponyer i munden med pessoa og pelham bid! Men jeg har derimod ikke noget imod proffesionelle og meget rutinerede ryttere   bruger det, bare de ikke overbruger det !
... og har selv lagt mærke til det. Jeg har været til springstævner hvor små piger på 10-12 år red deres pony med palham eller lign. Begrundelse: Den kender ikke til en halv parade. Nej, men det gjorde tøsen i hvert fald heller ikke!!! Men også voksene tager skarpere bid i brug. Og jeg vil som dig sige, at det i 95 % (mere endda 99 %) af tilfældene rytteren og dennes ridning af hesten, som det er galt med. Dressuren er simpelthen ikke i orden. Men som Trine T også nævner, så tror jeg at det er trenden for tiden. At springe over hvor gæret er lavest. Ikke at tænke over konsekvenserne. For dårlig ridning + skarpt bid = problemer i sidste ende. Og det kommer man ikke uden om. På et tidspunkt kommer den manglende dressur til udtryk. Og så skal der virkelig kæmpes for at komme tilbage på rette spor. Men det tænker mange jo   ikke på, når et problem opstår. Det skal bare løses hurtigts muligt. Uden tanke for evt. konsekventer. Mange flere burde tænke over de konsekvenser der følger et valg. Og i mange tilfælge et forkert falg, når man taler skarpe bid 
tider med et 3 ringsbid på min IC, men så er tøjlerne også helt løse, stort set hele tiden. men ellers bliver hun redet med et 3 delt muffebid eller 2 delt messing. men på min DV bruger jeg et 3 delt bid med messingplade da hun går bedst og mest afslappet på det.
Den fejl jeg ser mange gøre når vi snakker bid er kun at skifte en gang. når de så har opnået det ønskede så bliver det ved med at ride på pelham, tiedemann, pessoa, gag etc uden at overveje om prolemet er løst eller hvordan. Min erfaring er at man sagtens kan benytte sig af de hårdeste bid, dog primært for en periode og så skifte langsomt ned igen. Nogle heste bifinder sig bedst på en stang. så er det mildeste man kan ride dem på en stang uden vægtstænger, tilsvarende findes der heste der trives bedst på de delte bid, som også er blidest uden vægtstænger. Gennerelt løser et bid ikke problemet, det virker heller ikke til at skjule det når klasserne bliver store nok. Der er det et spørgsmål om at ride på det bid hesten befinder sig bedst på. dvs det bid hvor hesten er lydhør, tager initiativ og suger frem. For nogle heste er dette bid en pelham eller et mikmar, på andre er det et waterfordbid eller et muffebid. hvad man vælger er naturligvis afhængigt af hvilken type hest man rider og hvilken type rytter man er. Jeg har to meget forskellige heste, men de går på samme type bid. den ene blot på en blidere model end den anden. Jeg rider på waterfordbid, fordi jeg som rytter er af en type der elsker at hesten er meget levende i munden. derfor virker et pelham kun på meget få heste for mig. gennerelt har jeg problemer med at stangbid for mig gør hesten stiv i nakken og alt for snæver i ganashen. hvor jeg på delte bid kan få de fleste frem i næsen og til at ligge hvor jeg føler de er bedst. Jeg kan sagtens ride begge mine på almindeligt trensebid, også i Mb og Ma. men de går bare bedre for mig på waterfordbiddet. der er de mere lydhør, og suger bedre uden at låse sig fast på biddet. De gange jeg virkelig krummer tæer i forbindelse med valget af bid er når man ser en hest der flere gange turen rundt slipper biddet og løber afsted uden at suge. denne hest går tydeligt med for stærkt bid, og rytteren lægger ofte et endnu stærkere på når den kommer hjem, for det den havde på den dag kunne hun jo heller ikke stoppe den på. vi rider gerne vores ungheste med stærke bid, ligesom vi også gerne rider dem på almindelige bid. det kommer an på den enkelte hest, samt den rytter der sidder på nakken af den. alle hestene kan naturligvis også rides på trensebid. det skal de jo kunne i forbindelse med DSA, E-test, falstebo etc. nogle gange tager det bare længere tid med et stærkere bid at få dem gode på trensebiddet også.
jeg red for noget tid siden en dames spring pony (nordbagger) fordi hun ikke kunne styre den.. den først uge eller sådamn noget red jeg kun dressur det gik fint.. men så da jeg begyndte at springe på ham det gik helt fint i starten men lidt efter lidt kunne jeg godt mærke at han blev stærker og stærker også en dag da jeg red dressur som jeg plagede men jeg kunne godt mærke at han var meget hidsig så jeg lod han skridte et par omgange mere for lange tøjler så han kunne slappe af men det hjalp ikke så red jeg bare videre og samlede ham det gik faktisk ok lige indtil jeg havde redet i 20 min. så stak han af ( vi red inde på banen vores hegn derind til er ca. 90cm.) han løb to runder eller sådan noget og løb han direkte mod hegnet og sprang over jeg blev siddene men jeg rystede over det hele og var total choket jeg steg af og gik ind med ham da jeg sagde det til mn ridelære blev hun selfølgelige meget forskrækket og lovede at hun vil tage et stang bid med som hun havde fra da hun red meget højt så det havde hun med næste dag men hun havde også et meget tydt to delt bid med.. skal lige siges at jeg red med et meget tygt to-delt bid. men først red jeg med stang bidet i en uge hvor han gjorde meget frem skridt men da jeg ikke er meget for stang bid og den slag så red jeg kun med det i en uge og efter en uge begyndte jeg at ride med det meget tynde bid det gik også fint  
Jeg ved godt der er undtagelser, og nogle gange er en overgang med et stærekere bid OK.. Men det skal altså være til folk, som KAN ride, og som ved, hvad biddet egentlig gør ved hesten, for det er alt for få klar over. Og jeg mener bare i det hele taget at undervisere taler rytteren efter munden: "Jamen vil rytteren have er stærkt bid, så siger jeg da bare at det en god ide". Så virker det lidt, rytteren er glad, og sikke en fantastisk dygtig ridelærer, der kan få min hest til at være lydig. Folk lærer bare ikke at ride i dag, det er virkelig en skam, for der går mange gode heste rundt, med ryttere på ryggen, som tror de er vildt dygtige, for de får jo aldrig kritik.. Så længe rytteren er glad, så er underviseren glad, for glade og tilfredse ryttere skaffer jo nok flere kunder. Men underviseren glemmer bare ofte rytteren at RIDE! Og som Line_Calano skriver, så er meningen vel at hesten skal suge på biddet og gå frem til det? Jeg hører så ofte folk der har skiftet til stærke bid sige: "Det er bare helt fantastisk, jeg behøver slet ikke have fat i min hest, jeg kan ride med løse tøjler.." Ja, men hva så med lidt "elastik" når der rigtig skal springes? Line_calano: Hvad er et waterfordbid? Har du et billede? Jeg mener ikke selv jeg er en verdensstjerne og en perfekt rytter. Men jeg tænker trods alt på hestens ve og vel, og ønsker at lære at ride korrekt, for på den måde kommer man frem til det bedste resultat ved øvelse og undervisning.
i hvert fald tildels. Der er så mange, der bare vælger den nemme løsning og faktisk ender med at forværre deres problemer frem for at ride hestene ordentligt. Bl.a. fordi udstyrsforretninger og andre blindt og ukritisk udleverer pelhambid mv. til fuldstændig uerfarne ryttere, der ikke engang kan holde balancen på hesten i galop. Dog vil jeg sige, at jeg for en lille uge siden var ude at springe på min dressurhest for første gang i næsten to år (bl.a. pga. min graviditet). Og der må jeg tilstå, at jeg en kort stund forstod, hvorfor nogle mennesker rider med skarpere bid (og her tænker jeg ikke i tredelt, todelt og stangbid, men i pelham og tre-ringsbid fx) I dressur venter min hyp superfint for sædet; men hold da op, hvor han trak på springene, og da skulle jeg pludselig også have fat i "strikkerne". Godt, at min nødbremse hedder "Pruh, Frede" (denne form for nødbremse er fx ret god, når man hænger ude foran sin Norbert Koof efter et spring og ikke kan komme tilbage i sadlen igen)   . Havde jeg haft et skarpere bid på, havde jeg måske nok kunnet ride til springene helt som jeg selv ville, men så ville min hest ikke have været så glad... 
var en lille flue og sprang på store lukas red jeg med pelham, først prøvede vi matingal, man han må have hafte en grim oplevelse, få han nægtede så meget som at skridte over en bom. pelham fungerede for os, men når de stører piger fikke det på, ja så kom problemet igen, så ville han ikke hoppe. jeg red tildagligt dressur med muffe bid. man må jo håbe at underviseren hved hvad han gør
I skal ikke kigge på min opstilling, jeg ved godt den ikke er god, men til min undskyldning har jeg dårlig ryg. men jeg vil bede jer om at kigge på hesten hvordan han går og står og så komme med kretik både posetivt og nagativt. Jeg kan ikke finde ud af at sætte billeder ind, så vær venlig at kigge på min præsention det er de 3 nederste billeder.
ligne noget  der er kun en ting, træning træning og atter træning. men det er du jo ved 
Dine billeder er meget mørke - det eneste, jeg får ud af det er, at du læner dig for meget frem. Du skal læne dig tilbage og rette ryggen, så får du automaisk også bedre kontakt til og indvirken på din hest. Hvis det er hårdt for din ryg, så nøjes med at gøre det kort tid af gangen - til at starte med. Så kan du gradvist gøre det i længere og længere tid. Du bør altid arbejde meget i skridt med din hest. Laver du øvelser for din ryg? Ellers burde du også gøre det. Det er svært at hjælpe ud fra billeder, men jeg håber, du kan bruge mine råd...
1000 tak for jeres svar, ja jeg ved godt at jeg læner mig forover, og jeg øver mig virkelig på at læne mig tilbage   , men der er utroligt svært. men jeg bliver ved. vh Hanne
Jeg ved, det er svært for dig, men det er godt, du bliver ved at træne på det. Prøv at kig forbi min præsentation: Det billed af Squash, hvor hun har rytter på: Rytteren på billedet har også dårlig ryg. Hun er en af mine gode veninder, og jeg har undervist hende en del, så jeg ved hvordan du må have det. Men prøv at se, hvordan hun sidder - det er også muligt for dig. Du skal bare blive ved med at træne på det, og rygøvelser er også rigtig godt. Udover det findes der en ting (ved ikke lige, hvad den hedder), som du kan have på til at støtte ryggen. Hvis du ikke lige kender til det, så kig forbi min venindes præsentation og spørg hende. Hun har i hvert fald haft glæde af den. Hendes RS-navn er jivevi. Held og lykke. Med venlig hilsen Line.
jeg kan ikke lige finde din veninnes præ... vh hanne
Prøv følgende link: Med venlig hilsen Line.
Jeg er på jagt efter en kapsun jeg kan bruge til longering/arbejde fra jorden på min 9 årige hoppe og engang i fremtiden også på min plag når den tid kommer (han er kun 1 år nu). Jeg har i den forbindelse været lidt rundt på nettet og har fundet ud af at en kapsun vidst ikke bare er en kapsun, så jeg kunne godt bruge lidt hjælp til at vælge den rigtige (eller i det mindste de forkerte fra). Det der forvirrer mig mest er de mange udforminger de fåes i; nogle er kun et næsebånd med nakkestykke, nogle har også 1 eller 2 kæbestykker, nogle har også pandebånd og nogle har også en strop der går op ad næseryggen fra næse til pandebånd...   Hvad er bedst? Og hvad gør stroppen fra næse til pandebånd godt for? Desuden fåes de både i læder og i neopren/nylon, er den ene lige så god som den anden? Og så lige et sidste spørgsmål; jeg vil gerne benytte indspændinger på hende også, men hvordan for der er jo ikke bid på en kapsun? Skal hovedtøjet udenover kapsunen? Håber nogen kan hjælpe - og hører gerne hvilken kapsuner i har gode erfaringer med - og hvilke i har dårlige 
Hvis du vil longere med kapsun skal du IKKE bruge trense!! Det er jo netop derfor man bruger kapsunen.. der kan longen sættes fast i ringen midt på næseryggen og evt hjælpe tøjler andre steder.. Men hvorfor vil du bruge indspændinger?? HVIS du vil gøre det så vil jeg stærkt anbefale dig at bruge dem meget lange så de kun er virksomme hvis hesten slår meget fra med hovedet.. Men ellers er det nu muligt at få hesten til at søge fint frem og ned uden brug af hjælpe tøjler. Det kræver bare tålmodighed og lidt viden. Vil anbefale dig at læse/studere/få undervisning i longe arbejde da det ikke er noget man bare lige gør og jeg er i alt fald meget modstander af at man bruger det "til at krudte hesten af i" Men hvis det gøres rigtigt så er det et rigtig skønt forarbejde der kan laves fra jorden/longen. Jeg vil anbefale dig.. hvis du udelukkende skal longere med den.. at du køber en læder kapsun med to kæbe remme og en næserem. Altså 3 remme der skal spændes ved pålægning. Den ekstra rem gør at kapsunen ikke glider rundt og irriterer hesten i øjet på udv. side. I øvrigt skal en kapsun spændes temmelig hårdt, hvis du skal bruge den til at arbejde med stilling af nakke/hals.. Den skal jo kunne "flytte" hovedet og ikke bare dreje rundt på hesten. Men igen.. det kræver at du VED hvad du laver. God fornøjelse.
Tak for dit svar. Vil lige gøre opmærksom på at jeg skam ikke har til hensigt at købe en kapsun for at ligge den indenunder en trense og så sætte longen fast i biddet - så er jeg jo lige vidt. Grunden til at jeg spørger om trensen skal udenover var for at høre om man skal sætte eventuelle indspændiger fast i biddet eller i kapsunen (da der jo ikke er bid på selve kapsunen). Longen vil jeg selvfølgelig stadig sætte på kapsunen. Og for at besvare dit andet spørgsmål, så vil jeg bruge indspændiger for at få hende til at søge ned og frem med hovedet - ikke for at fiksere det i en eller anden holdning. Jeg vil gerne have hende til at bruge ryggen noget mere, samt opbygge muskler og tænkte at dette måske var en måde at få hende til det på. Indspændingerne vil selvfølgelig være tilpas lange til at hun kan søge godt ned og har frihed til at bevæge hoved/hals, men stadig vil holde hende på rette "spor".
Jeg både longerer og rider med min kapsun, og den er jeg rigtig glad for. Jeg bruger den lette type (spanske er der vist nogen der kalder den...) der er billeder af den på min præsentation. Den er god at arbejde med fordi alle mine signaler går nemt og klart igennem, både når jeg sidder på ryggen af dyret, når jeg går med hende, eller longerer. Men jeg kunne aldrig drømme om at sætte indspændiing i denne type kapsun. Mine signaler går klart igennem fordi den er bygget over en stump cykelkæde der ligger over snuden på dyret, men det er også derfor den er ret hård for næseryggen hvis der bliver taget godt fat, og det kan jeg ikke forhindre hvis hesten har indspændinger på. Jeg har også en kraftigere kapsun (læder, str. cob og til salg!   ) men den bruger jeg stort set ikke mere, nu hvor jeg har fået den anden (og mine signaler) på plads. Mht. Indspænding har jeg endnu ikke mødt en hest der havde brug for indspændingstøjler, så det skulle undre mig meget om din havde. Indspænding får ikke hesten til at søge frem og ned, det er falsk tryghed. Du kan sagtens få hesten til at søge frem og ned på longen med en kapsun, både den ene og den anden slags... Det kræver måske lidt mere forberedende arbejde, men det synes jeg da ikke skal skræmme dig...  Signe
Det lyder voldsomt med cykelkæde over næseryggen? Nej så kan jeg skam godt forstå du ikke vil sætte en indspænding på kapsunen. Desværre har min hest et ret kraftigt hoved og bruger normalt en str full så tvivler på at en kapsun i str cob er stor nok , ellers ville det jo være perfekt  Det er meget muligt at hun selv automatisk vil søge ned og frem under longering med en kapsun, men har du eller andre nogle links om emnet? Har googlet og googlet men kan ikke rigtig finde noget andet end nogle korte tekster... Mener jeg engang fandt en rigtig god side hvor der stod en masse men kan ikke huske hvor det var 
Hej Mette Du har ret i at det er lidt af en jungel første gang man skal købe en kapsun. Af samme årsag har jeg så 3 forskellige... Min første var den sædvanlige store tunge lædermodel, som virkede fint til grundarbejdet, men jeg ønskede en lettere model (ala den Cherokee har) da jeg skulle i gang med finjustering af øvelserne. Anatomisk rigtig ridning undervisere anvender især den tunge lædermodel. På min model kan jeg faktisk koble et bid på (der er ekstra remme til det), har dog aldrig anvendt dem. Så jeg købte én via nettet fra Holland, og jo jeg fik en let model. Dog var næsestykket støbt, altså var formet og helt hårdt. Jeg havde formodet, at det var bøjeligt (anede på det tidspunkt ikke at andre versioner eksisterede). Det virkede fint på hesten, da jeg på det tidspunkt ikke longerede særlig meget mere men i stedet gik lige ved siden af og lavede øvelser (versader, traversader) for løs tøjle. Nr. 3 model er den Cherokee anvender. Den er let og bøjelig, samt har en smule tyngde pga. kæden (som jo er beklædt med læder og derved ikke generer hesten). Den kan nemlig også anvendes til at ride med, så hvis jeg har dage hvor ridningen ikke fungerer fordi jeg sidder som en sæk kartofler   , så kan jeg hoppe af og tage øvelsen fra jorden. Jeg købte den, da jeg også ville i gang med piaff fra jorden, og synes det støbte næsebånd var lige voldsomt nok. Lige meget hvilken du ønsker at anvende, så er det nok med to remme. Dvs. den du spænder som et næsebånd, og så en rem der spændes omkring kæbepartiet (for at undgå, som duftafhest skriver, at den glider rundt og generer modsatte øje). Nogle har også en 3. rem, som sidder som den almindelige løse kæberem på en trense, den synes jeg er unødvendig. Jo færre remme til at opnå sammen stabilitet des bedre. Jeg har ikke oplevet forskel på om pandebåndet er på eller ej, det kan måske give en smule stabilitet? Vær opmærksom på at mange af de tunge modeller har fået placeret kæberemmen for højt (jeg måtte have min rem syet lidt ned). Heldigis har de lette modeller typisk en justerbar kæberem, så man selv styrer hvorpå kæben den skal placeres. Hvad du end køber, så køb endelig ikke en nylonkapsun. De er ofte for glatte og ringene rasler meget. Mine ringe på alle 3 kapsuner sidder fast (kan skubbes fra side til side), så de ikke rasler. Jeg ville selv få pip af at have noget på hovedet, som raslede hele tiden, hesten er jo ikke julemandens rensdyr..  En læderkapsun sidder naturligt lidt bedre fast på hesten, og det er en fordel, da den eneste ulempe jeg kan se en kapsun har, er hvor meget den skal spændes... Den skal jo helst spændes så løst som et næsebånd på en trense, da kæben skal kunne bevæge sig op/ned og til siden for at kunne gå i korrekt holdning. MEN der bliver jo hevet lidt mere i en kapsun under longering end når man rider, så derfor skal kapsunen spændes så tilstrækkeligt stramt, at kapsunen ikke glider rundt ligesom en grime vil gøre. Så snart man er sikker på at hesten forstår basis, såsom at søge frem og ned, så kan man arbejde med en løsere spændt kapsun. Mht. indspænding, så kan man anvende de to yderste ringe til indspændingen. Jeg har personligt aldrig anvendt indspænding, da kapsunen gør et bedre job. Tænk på almindelig longering i biddet, her kan man kun trække hesten bagud eller til siden (afhængig af din position), dvs. hesten skal selv finde ud af at søge frem (og ned). Når vi rider kan vi heller ikke direkte tvinge hesten frem (vi kan kun hive tilbage eller til siden i hestens mund via tøjlen). Så der skal anvendes indirekte hjælp for at få den frem og ned. Med kapsunen kan du fra jorden netop, hvis din hånd er foran hestens hoved lokke hesten frem og ned, da den miderste ring sidder helt ude på næseryggen. Hvis du hev fremad på samme måde med biddet, så ville det være ubehageligt for hesten at få biddet presset op i ganen (hvilket jeg ved du ikke vil gøre, det er bare for at skære det ud i pap). Ydermere har man ved longering via biddet fat i underkæben på hesten. Den kan vælge at bevæge underkæben uafhængigt at overkæben og halsens placering på godt og ondt (ligesom vi kan bevæge vores underkæbe på sammen frie måde). Hvem har ikke prøvet en hest som i ny og næ låser i underkæben eller laver sjove grimasser med åben mund ...  Med kapsunen har man i stedet fat i overkæben. Den har ikke samme frihed som underkæben, da den har ledforbindelse til 1. halshvirvel og de efterfølgende hvirvler. Så med kapsunen kan man pludselig meget hurtigere og direkte få mulighed for at placere hoved og hals som ønsket (typisk få det strukket frem og ned). Når du så altid sørger for at de træk i longen er fremad, så er resultatet at næsebåndet ligeledes hives lidt fremad og derved letter trykket fra næseryggen (herved bliver det så underordnet for hesten om næsebåndet er støbt, lavet af en cykelkæde eller lign.). Mit næsebånd er groft sagt enten løftet fremad, ofte helt fri af næseryggen (fordi jeg anvender longen, og mit næsebånd er tilpas løst bundet), eller ligger roligt til næsen, fordi jeg har en løs longe, jeg hiver aldrig bagud eller til siden når jeg longerer. Groft sagt kan man sige, at biddet løsgører kæbeleddet/ganashen og kapsunen løsgører halshvirvlerne. Når jeg arbejder fra jorden har jeg trense (uden næsebånd) og kapsun på (kapsunen har erstattet mit næsebånd). Derved kan jeg løsgøre efter behov. Nogle gange mangler jeg lidt afspænding og gumlen på biddet, så anvendes trense, og nogle gange er det en halshvirvel, som ikke er korrekt placeret, så anvender jeg kapsun for at strække hesten ud. Skal jeg have hesten ud på longen, så anvendes kun kapsunen, med trensetøjlen hængende løst på halsen. Håber ikke det har været for langt og forvirrende, men det er bare så ærgeligt at købe nyt udstyr for så senere at fortryde ens valg  ~Susanne
Waterford bid:   Flere led = mere levende i munden...
Hej med jer alle... Det ser ud til at der er rigtig mange her med gode råd om bid! Jeg har købt min gode kaperhest for et år siden og jeg tænker tit på hvilket bid hun har gået med! Jeg er så en af dem som skifter med tre ringsbid og alm. bid - når jeg bruger tre ringsbiddet går hun som en drøm hun sutter og lægger sig ned og bruger bagparten - når jeg bruger det alm. bid så laver hun lang hals spænder afsted og lytter ikke særlig meget efter mig! Jeg har det selvfølgelig ikke godt med at ride med tre rings bid da jeg kan høre fra alle herinde at det ikke er godt! Men jeg tænker om der er en mellemvej i mellem tre ringsbiddet og det almindelige bid - som jeg godt må bruge i en LC1? Er der nogle som er søde at give mig et svar og ikke være dømmende :0) Til Mia - det ser da godt nok "hårdt" ud det bid du har sat et billed ind ad... God sommer til alle :0) Katja
Du er nødt til at prøve dig lidt frem, med hvad den går bedst på. i dressuren må man kun ride på almindelige todelte eller tredelte bid. så du må se hvilket der er bedst og så ellers øve dig i at ride med det. med hensyn til waterfordbidet, så er det ikke specielt hårdt, det er blot mere levende i munden. Det er godt til hest der spænder imod og løber med biddet låst. til lidt vimre heste er det noget l*ort. jeg rider med det på begge mine, de fungerer rigtigt godt på det, ingen af dem kan jeg ride på pelham eller treringsbid, det bliver for hårdt.
Nu er jeg en af de frygtelige pony-mødre der lader min 11 års ride med 3-ringsbid, af den simple grund, ponyen høre bedre efter, og hellere 1 tag i tøjlen med reaktion, end at hive og flå i den stakkels pony der er udstyret med almindeligt trensebid. Den ene bruger vi ikke 3-ring til mere, da hun er vokset "til" ham og man så må sige, men den "nye" fra december, har ikke helt glemt sin fortid som galop-pony, og hun tænder temmelig meget af, så syntes jeg faktisk det er rart tøsen kun skal tage en gang og ikke hive og flå, for dybest set tror jeg det gør meget mere skade. Det betyder ikke at hun ikke skal arbejde sig ud af tingene og gerne om et års tid kunne ride hende på almindeligt bid. Min gamle kørehest, er også lidt død i munden, hende er det altså også rart at have et nødstop på, men der bruger jeg kørebidet. Alle vores heste/ponyer rides i dressur med almindeligt bid, 2 eller 3 delt. Det er bare rart at have alternativerne til de dicipliner hvor hypserne glemmer deres opdragelse.
Hmm, har selv det problem at når jeg springer, så bukker ponyen nakker, tager fat om bidet og spænner som en shetlænder ville kunne tage ved og løbe  jeg fik så foreslået et 3-ringsbid af mange, tja, jamen så skal man da prøve det?? Jeg red med det i ca 2 mdr, hvor han gik lidt mere afslappet, indtil han jeg igen ville prøve et almindeligt... Så skiftede jeg tilbaege til mit almindelige og meget tykke 2delte bid- jeg red en masse gymnastikspring osv over helt små spring for at lære ham at den med bare at bukke nakken og løbe altså ikke fungerer. Det går bedre nu, men han har stadigvæk ikke helt fattet pointen? hvorfor ikke bare fræse hen over de små spring i en lc højde når de er så nemme? Tja, nok fordi det ikke bliver ved med at være helt nemt når man skal springe M 
Alle de undskyldninger der har været i denne tråd for at putte skarpere bid i munden på krikken, må jeg stemple som neget værre f**! Alle sammen ryger ind under kategorien dårlig uddannet rytter og/eller hest! Desværre er det en generel tendens i dag, at vore ryttere uddannes på dårligt uddannede heste. Som en ekstra bonus skal alting gerne gå vanvittig stærkt, der er faktisk ikke tid til at vente på noget som helst, og derfor symptombehandles der i et væk. Det ville være helt fantastisk om rideskolerne havde gode veluddannede ponier at sætte ponyrytterne på, så de stille og roligt kunne lære at bruge de rigtige hjælpere for at få den rigtige reaktion. Så ville alle de grimme bid heller ikke være nødvedige, fordi hest og rytter kunne enes om at gå en god dressur, i stedet for at lære rytteren hvordan han/hun bedst tvinger hesten. Det ville også være fantastisk om de danske ryttere udviste lidt mere tålmodighed og respekt for de dyr de rider. Og at det lige så meget var hestens velfærd og humør, som rytterens der var i fokus. Hvad skete der med harmonien mellem rytter og hest? Den ligger ikke i et skarpt bid, men i en god uddanelse af hest og rytter. Hele idéen med skarpe bid, som eks. kandaren, er at de kan give meget præcise hjælpere, hvis man bruger dem meget fint! De er altså ikke designet for at man kan hive hårdere, nej tvært imod for at man kan bruge lettere hjælpere. De fleste bid på markedet bliver brugt forkert, og andre hører slet ikke hjemme i en hestemund, men er blot et ihærdigt forsøg på at tjene masser af penge på uvidende "heste-tøser". Min opfordring må være, for hestenes skyld, at trække vejret dybt og tage tingene lidt med ro. Det er aldrig hesten der er dum eller åndssvag, det vil altid være rytteren der ikke kan uddanne den ordentligt. Så i stedet for de hårde bid, må man glemme ambitionerne lidt og lære at ride i stedet! Ja, det var så sure mig og også er træt at at se søde rare heste rende rundt og se sure ud, fordi deres mund gør ondt og rytteren hiver hårdt. Signe
TAK Cherokee! Det var et indlæg som lige var skrevet ud fra min holding. Er glad for, at det ikke kun er mig som deler denne mening. Var begyndt at blive helt nervøs over det man ser og hører rundt omkring.
Hej Signe Jeg var lige inde og kigge på din pæsentation efter at have læst dit indlæg. Dejlige heste du har - jeg har lige et spørgsmål - hvilket bid har du på når du kører tur? Jeg forstår godt din poiente og syntes heller ikke at man skal give sin hest hårde bid på - men jeg for samtidig fornemmelsen af at du mener at man ikke er i hamoni med sin hest pga. at man rider med tre rings bid (hårde bid) - og det er jeg meget uenig med dig i - min hest har været kaperhest på Bakken og jeg er derfor ikke klar over hvilket bid hun har haft på før - derfor efterlyser jeg om nogle kan forklare mig hvad de forskellige bid gør og hvilke der måske ikke var så hårde som tre rings biddet - men som en allerede har svaret mig... så må jeg prøve mig frem og det er det jeg vil gøre! Jeg mener ikke at jeg kommer med dårlige undskyldninger for at bruge tre ringsbid! Jeg er igang med at lære en kørehest at lave dressur og det tager tid! Og jeg er en af de rytter som har god tid - det bliver man nød til med to små børn og en til tider "krævende" familie  )) God sommer til alle... Katja
Nu er jeg ikke en særlig dygtig rytter på nogen måde. Rider meget sjældent på bane, men tager den nødvendige grunddressur på turene i naturen. Jeg bruger ikke et bid overhovedet, og har aldeles glimrende erfarringer med det. Min ellers til tider temmelig ihærdige lippizanerhoppe går langt bedre uden tøjlekontakt overhovedet, er nem at stoppe og styre, og vigtigst af alt, så slapper hun af. Hvad hun aldrig har gjort på hverken et 2 eller 3 delt trensebid. Hun er blevet utrolig lydhør efter jeg smed bidene væk. Reagerer hurtigere og mere præcist på vægt og ben end nogensinde før, stiver sig ikke mere og er i det hele taget blevet en rigtig behagelig hest at omgås i modsætning til før hvor hun havde ry for at være raplende sindsyg. Jeg har efterhånden gjort mig den erfarring at mange heste løber hurtigere når de mærker modstand i munden, så prøver de at slippe væk fra på den eneste måde de kender...ved at løbe. Flugt fra biddet kendetegnes også ved at hesten går skarpt bag lod osv. Desværre er det jo sådan at hvis man skal gå konkurrencer, så skal man jo have bid på dyret, hvorfor??? Ifølge min overbevisning er det da den der udfører et godt program uden tøjlehjælp der er den klart bedste. Hvorfor rider vi med bid? Fordi det har vi altid gjort? Det var lige lidt reklame for den bidløse løsning. Prøv det, du har en meget bedre hest end du tror.
Tænkte på med alt denne bidsnak - er waterford biddet hårdere eller blødere? Kan forestille mig at hesten måske "suger" mere på dette bid?  Hvorfor bruger man egentlig netop dette bid? Er faktisk ret uvidende omkring det med bid, og det er også derfor at det hårdeste bid jeg har redet med var et 3 rings bid - som jeg dog godt ved hvordan skal håndteres 
Jamen Katja, det vil jeg da gerne svare på. Jeg kører med et 2-delt trensebid. Det hedder noget specielt som jeg ikke kan huske, fordi det er til kørsel og der derfor et et ringpar i hver side, et til hovedtøjet og et til linen. Men virkningen inde i snuden er det samme som et almindeligt trensebid. Men det fungerer ikke helt optimalt, så nu rider jeg og træner uden vogn, for at gøre hende mere lydhør over for mine hjælpere. Men hun går da fint, det er bare ikke godt nok. Jeg kunne nok også have valgt et skarpere bid, men jeg vælger den anden vej rundt, det kan jeg bedre forsvare over for mig selv. Jeg forstår stadig ikke dine argumenter for valg af skarpt bid. Jeg har omskolet mine travheste uden bid overhovedet, og det går fint. De er meget mere afslappede og til at arbjde med uden biddet. De er nok også vant til en noget hård hånd... Så det foretrækker jeg altså i omskolingen, blødere fremfor hårdere. Alting tager tid, men det har intet med biddet at gøre. Jeg tror du snyder dig selv hvis du tror det er hurtigere og bedre på den måde. Så hvis du har så god tid, hvorfor lærer du den så ikke at gå på et almindeligt trensebid? Efter min bedste overbevisning kan hesten uddannes på kun kapsun, evt. trensebid og kandar. Det skulle være nok til selv de sværreste øvelser. Målet er at ride min hest samlet for helt fine hjælpere i alle de øvelser vi kan komme i tanke om, men vejen dertil er lang, og for at vi kan forstå hinanden undervejs bruger jeg kapsun (i stedet for bid) og jo bedre hun forstår mine hjælpere, jo finere kan de blive! Til sidst vil jeg kunne ride hende i lige præcis det bid jeg har lyst til, eller helt uden, for hun forstår mine hjælpere. Men selvfølgelig tager det tid at nå dertil, og det kræver da også en form for kontakt til hesten, jeg mener bare ikke at den bør gå igennem skarpe bid. Omk skarpe bid og det at være i harmoni med hesten, så står jeg fast på mit. Det eneste et skarpt bid kan gøre for at hjælpe rytteren, er at påføre hesten øget ubehag eller decideret smerte, og det er da ikke særlig harmonisk??? Så igen, hvis man er afhængig af skarpe bid for at kunne styre sin hest, ja så er der lang vej til harmoni. Waterford biddet kan jeg bestemt heller ikke se fidusen i. Med så mange led kan man lige så god ride med et stykke grov kæde??? Det er sikkert også billigere... Hvis jeg var hestens underkæbe i sådan et bid ville jeg nok få klaustrofobi og føle mig noget klemt. Jeg mener ikke at det hører hjemme i en hestemund, men jeg er bestemt heller ikke interesseret i en "levende hestemund". Nej tak, jeg vil have en hest der går roligt og let på biddet, uden forstyrrende elementer mellem hest og hånd. Jeg kan kun bakke Rikke op i den bidløse anbefaling. Om ikke andet, så for at få rytteren til at tænke over hvad det er for hjælpere der bliver brugt, og hvordan hesten reagerer på dem. Jeg blev meget klogere da jeg fik en hest der ikke ville gå med bid. Jeg vil være ham evigt taknemmelig for at få mig til at stoppe op og tænke... Nu ved jeg at bid er et værktøj til at kommunikere med hesten, men ikke et uundværligt stykke værktøj. Der er mange andre måder at kommunikere på også, man skal bare lære at lytte. Men jeg er bestemt ikke modtander af bid, de skal bare bruges rigtigt. Og den gode gamle floskel om at biddet ikke er hårdere end den hånd der fører det holder stadig. Så selvfølgelig kan man sagtens bruge alle mulige tåbeligt bid med succes. Men så er man også dygtig nok til at kunne bruge de bløde bid... Desværre er det meget sjældet jeg ser alle de skarpe bid brugt fornuftigt. Signe P.s. Rikke: I gamle dage var det sådan at alle veluddannede heste gik på blank kandar. Kun yngre heste og utrænede ryttere brugte trensebid. I en overgangsperiode kunne hesten gå med både trense og kandar til den blev dygtig nok. Så man en ekvipage med blank kandar, ja så kunne man være sikker på at her var en dygig hest, med en dygtig rytter. Så mens du alligevel tænker over hvorfor man skal have bid på til konkurrencer, kan du jo også tænke over hvorfor de alle sammen rider med både trense og kandar! 
Det kommer lidt an på hesten, de fleste vil vel nok mene det er lidt hårdere, men lidt på en anden måde end et bid med vægtstænger, hvilket man iøvrigt også får waterfordbiddet med hvis man ønsker det. selve munddelen er mere levende end et almindeligt trensebid, nogle heste suger rigtigt godt på det, andre hader det. til de sidste er det selvfølgelig en rigtig dårlig løsning. begge mine suger godt på det, det søger frem til det, og er stadig villige til at tage initiativ på en springbane. denne villighed til at tage initiativ forsvinder ved brug af for skarpe bid. at det skulle låse om kæben kan jeg kun se at det gør i det tilfælde hvor rytteren trækker nedad mod lårene med begge hænder samtidig. hvilket jeg ikke gør. jeg trækker yderst sjældent i begge tøjler på en gang, og ynder faktsik ikke at have mere end 5 g i hver hånd, hele turen rundt på banen, hvorfor dette bid passer mig særdeles godt. de reagerer tilbage uden jeg behøver andet end at løfte hånden en lille smule. Jeg er en lille pige på to store heste. jeg kan sagtens ride dem rundt på banen med almindeligt trensebid, hvilket jeg også gør ca hver anden uge til træning, altid i gymnastikspring og ind imellem til stævner, hvis jeg finder at jeg har lidt for lidt i hånden. Det gør ikke den store forskel, andet end at jeg på kuglebiddet kan bruge langt mindre signaler og har langt mindre i hånden. som med alle andre bid er det ikke en mirakelkur. det er der ikke noget der er . der er ikke andre veje end at ride på hesten. men som med alle andre bid, kan jeg ikke forstå hvorfor man skal ride med almindeligt trensebid i springningen, når nu hesten er langt rarere at ride på og man derfor kan sidde langt mere stille, hvilket giver langt mere ro for for hesten til at løse den forholdsvis svære opgave en stor springbane er.
Jeg har i nogle år tænkt lidt over at det er til de store internationale stævner og så på jagter at man oftest ser de "vildeste" gangstativer i munden på dyrene... Desværre er det nu ikke længere kun her man ser diverse designede anordninger men også til klubstævner - også hos ponyrytterne. En kedelig tendens... Jeg er dog ikke selv frelst - idet jeg også på jagter rider med to-delt 3-ringsbid. Derhjemme rides der med 3-delt trensebid og jeg vil gerne til at ride hyggeturene med hackamore med korte stænger. Jeg rider med 3-ringsbidet idet den gamle på jagt bliver ung igen og instinktet tændes. Han har fattet fidusen i at når der skridtes kan man godt slappe af og de lange tøjler betyder ikke at man skal sætte tempoet op - men når hornene gjalder skal vi med igen! Jeg er så af den mening at vi helst skal have et par hestelængder op til ekvipagen foran hvorimod hyppen synes at mene at hovedet skal hviles på den andens forpart. Med 3-ringsbidet husker han at han har mig siddende deroppe og hører efter og efter 1. springpassage er vi blevet enige om tingene normalt og der kan slappes af både hos ham og mig. På vores første jagt sloges vi hele vejen rundt og jeg var godt træt i armene og han var sur og gnaven og havde formentlig også godt ondt i mundvigene... Så derfor har jeg valgt denne løsning - i mellemtiden arbejder vi så videre med dressuren derhjemme - og når vi forhåbentlig når lidt videre ryger tøjlerne op i den 2. ring istedet - for jeg vil faktisk gerne ride uden 3-ringsbiddet - bare ikke for enhver pris! Ang. den dårlige skoling osv af de heste der går med skarpe bid ved jeg at en dressurhest der gik M på snart tyve år også havde 3-ringsbid i på jagter - for den mente også at den burde være forrest - og så vidt jeg ved forstod den godt de halve parader derhjemme... Mht. at ride uden bid tror jeg heller ikke dette er den perfekte løsning - en hackamore med lange stænger kan så sandelig også foranledige megen ubehag og smerte, specielt hvis hivene ikke er lange men ligefrem foretages i hak... Ville ønske der fandtes rideskoler som i gamle dage hvor man røg i longe på en M dressur uddannet hest til man havde en ret god ide om hvordan man skulle sidde og indvirke! Men selvom man er villig til at betale er en sådan rideskole tilsyneladende ikke lige til at opspore...
ja nu har jeg ikke lige læst hele tråden... men er meget glad for at jeg sagents kan ride min hest med et ganske almindeligt bid... jeg havde en araber-blanding inden joe og hun var (mildt sagt) skør i bolden... hende red de også med et kæmpe bid... hun havde en tendens til at sttejle ligeså snart man tog i munden på hende... men i de 5 år jeg havde hende fik jeg hende redet godt så jeg kunne ride hende med ganske almindelig 2-delt bid... tit er det bare en misforståelse af hesten... i dennes tilfælde havde den ondt i munden og var bange for mennesker... men det kommer også helt an på situationen... nogle heste kan man bare ikke rette op på.. og andre kan ikke ride med mindre end et pelham..
Hej Susanne. Tusind tusind tak for dit meget informative indlæg    Det er helt sikkert noget jeg kan (og vil) bruge på min videre jagt efter en god kapsun. Der er dog lige en enkelt ting jeg gerne vil have forklaret lidt nærmere; du skriver at trækket i longen skal være fremad for at få næsen ned og frem - hvordan praktiserer man lige det når man mere eller mindre står i et centrum som hesten løber rundt om? Er det nok "træk fremad" bare at være en lille smule foran eller parralelt med hende med longen og nærmest "vise vejen" eller skal man vitterligt være foran (og hvis ja, hvordan gør man så lige det under longering)?? Svært at forklare, men håber du forstår hvad jeg mener...
Hej Mette Jeg forstår, hvad du mener   På en hest som ikke har prøvet en kapsun før, vil jeg gå med den ude på voltesporet, ved siden af den hals. Derved er min arm lang nok til at lave et træk frem og ned (hold din udvendige hånd helt oppe hvor torvet sidder fast). Når den så har vænnet sig til kapsunen, og du har skåret ud i pap hvad du ønsker, så kan man snige sig ind på midten og bede om det samme, bare med longen som distance til hesten. Når jeg longerer fra midten står jeg faktisk i normal longeposition med min krop, men kan med longearmen strække min arm så langt ud til siden (hvis det bliver nødvendigt), at longen på den måde kommer foran hestens næseryg uden at min krop gør det. Der vil altid komme nogle skæve træk hvis hesten vælger at kigge ud af volten eller på anden måde stiver sig, men der må man bare lokke den ind så godt som muligt. Ofte er hesten når den går frem og ned stillet lidt mere indad (så du derved har det meste af dens næseryg pegende ind mod dig) i forhold til hvis jeg red. Man skal selvfølgelig passe på ikke at overstrække den. Når den ellers har vænnet sig til det hele, så kan den sagtens gå som den skal på voltesporet, og et lettere svingen med den forholdsvis løse longe vil være nok til at få den til at søge længere frem og ned. Mine tøjletag veksler mellem at være lidt mere seje træk (og eftergivenhed) til en svingen/rysten med longen. Det er alt efter niveau og type hest. Håber du forstår. Desværre kan jeg se, at vi bor langt fra hinanden, så jeg kan ikke lige komme forbi og vise dig det. Ellers bare skriv igen. Det er altid superrart at have én til at vise sig hvordan man kan gøre det. Dog synes jeg at der de sidste par år er blevet mere fokus på longeringsteknik (f.eks. ARR og Akademisk Ridekunst er meget fremme pt.)., så det er muligt at opdrive videoer, hvis det er.    Susanne
Ja, Susanne, meget lang men meget god forklaring! Tak skal du have. Jeg vil blot tilføje at hest og rytter skal lære at longere og blive longeret, helt ligesom de skal lære at ride, og blive redet. Så det tager lidt tid i starten, men den er godt givet ud, det lover jeg. Jeg måtte desværre sande at krikken lærte det hurtigere end jeg...   Men nu kører det til gengæld også som smurt! Det er bare super vigtigt at longeføren har styr på sin position og sine hjælpere. Der er en del om longearbejde på Bent Brenderups første video. Hans metoder er ikke meget forskellige fra eks. ARR som Susanne har nævnt. Desværre er de videoer vist ret sværre at få fat på. Jeg bor noget tættere på, og vil meget gerne vise dig hvordan jeg gør, bare husk jeg er ingen mester. Men jeg blev undervist en masse så sent som i sidste uge, så det er i frisk erindring. Min hest viste mig også i dag, at jeg gør det rigtigt, så det går nok. Signe
Endnu engang tak for de meget uddybende svar  Vil forsøge at finde nogle af de videoer i omtaler, for at lære lidt mere. Får ikke redet så meget, så det ville jo være rart at kunne arbejde lidt fra jorden istedet så. Og mange tak for dit tilbud om en demonstration Signe, det tror jeg gerne jeg vil benytte mig af når jeg får fundet mig en kapsun   Det er lidt nemmere når man også lige ser det...
er der snart springstævner omkring lyngby, gentofte mm.? gerne hjemmesider! LC/LB pony!
hejsa, du kan selv se på   under stævner eller på distriktets hjemmeside. Der er ofte også. Men min favorit er infosport. Der kan du søge inden for alle typer af stævner. Hilsen katarina
der er link i min signatur...
* Jeg tror at det virker som om jeg er en totalt nybegynder, som IKKE burde tilride en hest. Jeg hader selv når folk begynder på den slags, og siger det gerne til dem. Den slags skal man bare ikke begynde på! Derfor føler jeg mig utroligt dum af at skrive dette indlæg - måske jeg er en nybegynder som ikke burde gøre det? Måske jeg faktisk kan klare det? Måske er jeg en dum teenager med dumme forventninger? (som jeg egentlig ikke føler jeg har). Måske har alt det her bare "gjort mig blind"? * Tak, at i gad læse   . Så må jeg se om jeg nogensinde tør læse svarene 
Kæreste (lille   ) Line. Du må ikke være så hård ved dig selv! Udfra hvad jeg kan læse af din tekst, så er du faktisk en sej tøs! Du har lavet nogle dumheder med din hest, du har erkendt det, taget det til dig, taget det alvorligt, og bedst af alt har du gjort noget ved det. Det er utroligt flot og modent gjort, især når man tager din alder i betragtning. Jeg har stor respekt for mennesker som dig, som i den grad tør udstille sine fejltagelser og erkende dem, det er bare SÅ flot, klap dig selv på skulderen for det  Jeg kan ikke hjælpe dig med hvad du skal vælge at ride, men jeg kan prøve at give dig lidt gode råd og inspiration. Når du mærker efter inde i dig selv, hvad er det så du gerne vil ride, og hvordan ser du dig og din hest sammen? Jeg fornemmer lidt, at du gerne vil ride dressur, men er meget i tvivl om hvordan det skal være, måske af frygt for at ride din hest forkert eller komme til at skade den igen...? Jeg kan godt forstå, at du er bange for at det skal gå galt igen, og at når du nu kommer igang med tilridningen, ja så skal det altså være helt rigtigt så tilliden imellem jer ikke bliver brudt. Jeg forstår, og kender godt den frygt, og jeg tror at du skal arbejde på at slippe din frygt og usikkerhed. Der sidder tydeligtvis et godt hovede på dig min pige, så stol lidt mere på dig selv og din dømmekraft. Nu siger du jo, at du skal på efterskole meget snart, så hvis jeg var dig, ville jeg undersøge hvordan der arbejds med hestene på skolen. Ring og få en snak med ridelæren, og fortæl om den situation du står i, at du rent faktisk kommer med en hest som skal startes helt fra bunden. Jeg vil ikke anbefale at du går igang med at tilride alene, det kræver meget erfaring, og du risikere at det kommer til at gå alvorligt galt. Du skal have hjælp af en erfaren rytter, og sammen med ham ell. hende så skal det nok lykkes. Men du kan jo godt begynde at vende det lille pus til, at få sadel og trense på igen, og arbejde lidt i longe. Men vent med at stige op på hende til du har en god hjælper. Det pres du oplever fra alle kanter, det skal du stå af på. Du er helt sikkert på rette vej, så fortvivl ikke  Håber du kunne bruge dette til noget. Mange hilsner, og pøj pøj med det hele Ditte
...heller ikke, du sådan skal tampe dig selv i hovedet med at du engang var dummere end du er nu. Vi har alle været dummere, end vi er nu. Det er ingen skam, men derimod noget i retning af en naturlov. Jeg kan godt lide din attitude til din hest. Det er bedre at være lidt for forsigtig end lidt for uforsigtig, synes jeg. Det vigtige er at man passer på sig selv og sin hest. Vi har alle lig i lasten - vi skammer os alle over noget dumt eller tankeløst, vi engang har gjort, som gik udover vores hest. Hovedsagen er at man lærer af det, tager ansvar for at det ikke skal ske igen, og kommer videre. Jeg synes, du skal vælge den disciplin, du helst vil ride. Ingen disciplin er "synd" for hesten. Det kommer helt og aldeles an på rytteren. Det er heller ikke synd at ride med bid. Så længe man ikke bruger det som våben eller en nødbremse.  Hvis du lærer dig at kigge på din hest, og at se om den har det godt... og hvis du er ærlig overfor dig selv og indrømmer når noget ikke virker... og prøver at fikse det på en rolig og ordentlig måde. Så er du allerede godt på vej. Held og lykke. Mvh Julie Taylor
- Kun stor ros og mange skulderklap for din fantastiske selvinsigt, din evne til at arbejde med dig selv, din evne til at tillære dig ny viden og ikke mindst, dit store ønske om at gøre det rigtige. Du skriver en masse om valg af ridedisciplin, men hvorfor er det så vigtigt at tage stilling til lige nu? Hvorfor ikke vente til du rent faktisk kan komme på ryggen af hesten igen med at beslutte hvad du vil? - Skovtur eller bareback er jo også en diciplin, hvem siger det skal være noget "anerkendt" du vælger? Ret mig hvis jeg tager fejl, men når jeg læser dit indlæg, så ser jeg det største problem som værende, at du nu SKAL igang med at ride - og at du derfor bliver nødt til at vælge en disiplin. At det faktum at du skal på efterskole - og at dine forældre ikke forstår - gør at du nu føler dig presset til "at komme videre". Du har været så stærk indtil nu, har gjort hvad du følte rigtigt, hvorfor ikke fortsætte med det? Hvis du nu sætter dig ned, lukker øjnene og forestiller dig en verden hvor der ingen pres er på dig fra nogen sider, hvor alle støtter dig i din beslutning, hvad vil du så gøre - valget er dit og kun dit? Ville du så stadig gerne igang med at ride nu, eller ville du vente lidt endnu? Vil du ride en anerkendt diciplin, eller forsøge dig med Hempflings ridemetode? Vil du tilride den med eller uden sadel, trense? Vil du gøre det efter de principper du arbejder med i dag, eller vil du hellere gøre som "alle andre"? Prøv at finde ind til kernen, for jeg tror ærlig talt ikke problemet ligger i om du skal ride engelsk eller western - jeg tror det bunder dybere end det. En lille slut/sidenote: Jeg var engang på et Hempfling kursus, hvor han sagde, at man aldrig red på en hest før den selv indbød til det - og nogen heste, de gjorde det aldrig, så dem red man ikke.
Først vil jeg gerne undskylde det sene svar - jeg har haft gæster de sidste fire dage, og har derfor ikke haft tid  Og så vil jeg takke for de mange (og lange) svar  Ret mig endelig hvis jeg tager fejl med nogle af tingene : Nemlig xD . Jeg har selv haft spekuleret en del over at skrive en mail til efterskolen, og på den måde få nogle svar. Og så har jeg haft tænkt på at anskaffe mig et bidløst, og en spansk sadel - eftersom at skulle have hørt en del dårligt om engelske sadler. Og eftersom undervisningen sikkert er engelsk, bliver det sådan. Og ja, det er nogle ret svære valg - man vil jo ikke skade krikken  Igen mange tak for dit svar  : Ja, det har du ret i. Jeg vil bare ikke begå de samme fejl igen med hende :L Især tak for denne linje " Det var faktisk pga den, jeg valgte at se bort for en del ting jeg har hørt. Jeg har ihvertfald tænkt mig, at prøve at sætte mig lidt ind i de forskellige discipliner, og forskellige meninger i stedet for de få jeg har  Diane Ellefsen : Mht til ridningen, så føler jeg det vigtigt jeg får en sadel med det samme, pga ryggen jo ikke har godt af, at ride uden i ret lang tid. Og så vil jeg gerne have en underviser ud så hurtigt som muligt - selvfølgelig skal Danielle lige have formen. Jeg er ikke helt sikker på hvor hurtigt tilridningen går normalt, men ret hurtigt skal hesten vel lære at bruge ryggen? Men du har ret - nu tager jeg det stille og roligt, og prøver at finde en sadel   . Til sidst - så er jeg dybt misundelig over du har været på kursus med Hempfling xD : Mange tak for komplimentet  Og ja, jeg har også tænkt mig at "spørge" Danielle før jeg hopper op   . Det vigtigste er, at hun slapper af. Derfor er jeg i fuld gang med at vænne hende til vægt på ryggen. Grunden til jeg ikke vil ride med sadlen er, at jeg skulle have hørt at når der ingen bom er i, fordeler al vægten sig på et sted - det hvor man sidder. Derfor vil det med tiden skade. Og   tak! Det ville være KANONT hvis jeg måtte låne det! Jeg kigger lige på den hjemmesiden senere   . Det er jeg virkelig glad for! Og ja, det lyder faktisk meget fint med turene   . Jeg har læst Hempflings bog, men jeg kunne slet ikke se hvem der skulle være Danielle ud fra hans beskrivelser  Mange tak   . Hvor ville I foreslå jeg skrev et indlæg mht sadel? Jeg vil herne høre nogle erfaringen om en speciel sadel jeg har fundet
hårde og passer IKKE ret godt, glider frem på skulderen.Låser hesten helt...se evt   de har en god kvalitet. Så meget hellere den du har. Ingen hest har vist taget skade af at blive redet uden sadel af en normalvægtig rytter...og den bomløse skader HELLER ikke hvis du har det rigtige underlag - MEN du kan få problemer med den høje manke og DER kan hun blive øm. Så jeg ser ikke vægtfordelingen som noget stort problem og slet ikke under "gentilridning" hvor du jo ikke rider hårdt og ikke rider S dressur eller springer 1,5 meter.Jeg har reedet i den + 1 år på en ret lille hest og det var på manken han voksede ud af den - ellers elskede han den bomløse. Eva
Jeg har stor respekt for dine meget modne overvejelser.  Pas på, ikke at lytte til alt hvad du hører. Når nogen helliger sig en bestemt ting (western, akademisk, barefoot, bomløse sadler, ridning uden bid osv.) kan de have en tendens til at dømme det modsatte til "skadeligt for hesten" (engelsk ridning, skoede heste, engelske sadler, bid osv.). I min verden er det bare et udtryk for, at de ikke har sat sig ordentligt ind i tingene. Så sorter lidt i det du hører og læser. Glem valg af ridestil indtil du er kommet godt i gang med din hest. Hvis den har været redet med bid, så ville jeg fortsætte og først ligge det efter ½-1 år, når du har fået styr på det hele. Lad være at lade hesten være prøveklud i en tid, hvor mange ting ændrer sig for den (du skal til at ride den (forhåbentligt), den skal flyttes til efterskolen osv.). Og så er det altså ikke så vigtigt at hesten kommer igang med at bruge ryggen rigtig lige med det samme, den skal jo først lære at du sidder der og blive styrbar (igen). Hvis det var mig - ville jeg som sagt bruge bid i den første tid. Hvis den sadel du har ikke klemmer/skarver på mankestykket ville jeg bruge den - i hvert fald til at skridte i (så vidt jeg er orienteret, så er det særligt letridning, der i længden kan være et problem i en bomløs sadel). Så ville jeg starte med at longere hesten lidt og derefter sætte mig op og skridte op til 10 min. Men det er en god ide at have en hjælper som kan trække/longere. Hvis du her i sommerferien gerne vil have en til at hjælpe, hvorfor sætter du ikke en seddel op på nærliggende rideskoler, brugsen osv. (mange har jo sommerferie og derfor god tid)? Søg en som har tålmodighed (med dig og hesten) og evt. egen hest. I stedet for betaling kunne du så tilbyde at hjælpe hende/ham med deres hest (passe den, hvis de er på ferie eller muge deres boks 2 gange for hver gang de kan komme og hjælpe dig). Du er på helt rette spor - og du skal nok komme til at ride din hest, men fortsæt i dit tempo. Jeg håber det er en god ridelærer, der er tilknyttet på efterskolen - så får du nok den støtte, som du mangler. Held og lykke - og endnu engang skulderklap Lotte
er det stort når man kan stå frem og erkende sine fejl   og man kommer ikke videre før man har erkendt overfor sig selv at man har et problem, først da er man åben for at modtage nye input. Hvad du fremover skal gøre og hvordan du skal ride din hest ved du kun bedst selv, det vil jeg ikke blande mig i, du kender den og har helt klart modet til at gøre det...men du skal helt klart få noget hjælp. Hvilken diciplin/type af ridning du vælger er ikke så vigtigt i første omgang bare du føler at det er rigtigt og grundridningen er på plads, så kan du vælge "speciale" senere... Og western er faktisk ikke så svært som du tror... 
 Det jeg har hørt er, at sadlen kun ligger presset et sted, da der jo ikke er bom. Derfor det skulle være skadeligt, og jeg ikke tør bruge den (I hvert fald ikke ret meget) Men sadlen har ikke været længe nok på markedet, til at det kan bevises. Mht de spanske, så skal jeg tænke over det du sagde   . Jeg har også hørt det skulle være ret svært at få dem i DK, da de kun bestilles hjem i "model-størrelser". Desværre. Men jeg må kigge lidt rundt. : Du har nok ret i, at jeg lytte for meget til nogle specielle personer - men det er nogle af dem jeg har tilbage til at hjælpe mig. Den ene er også en del ældre, og derfor har jeg haft ret stor tillid, til hvad hun har haft sagt. Jeg har (efter at have læst jeres svar   ) tænkt mig, at bare tage det roligt. Mine forældre kan ikke jage med mig, så længe jeg ikke har en sadel. (   ) Jeg vil starte med at hoppe op på hende de første par gange uden noget (Kun en 8 gange), og så ellers bare skridte lidt, lære hende hjælperne osv. Så har jeg haft kigget på en spansk sadel, som kan købes i kbh. Og efter som jeg snart skal derned med min mor, vil jeg se om vi kan tage hen og kigge på den. Problemet ligger nok mest i, at jeg jo ikke vil ride hende ret længe uden sadel. Men hvilken sadel skal jeg så have? Det kommer jo helt an på diciplin. Jeg finder det egentlig nemmest, at købe en engelsk, da jeg ved jeg kan finde en god sadelmager - plus jeg ikke står med en sadel som jeg ikke kan bruge (igen). Så ved jeg mine forældre ville gå amok. Men samtidig har jeg hørt så mange fordomme om dem, og det var jo faktisk sådan en der ødelagde Danielles ryg (Dog var det pga den ikke passede), plus at jeg vidst aldrig har mødt en gammel hest, som ikke har haft dårlig ryg (Efter at være redet med en engelsk hele livet). Men jeg kan selvfølgelig bare have set de dårlige eksempler. Derfor er jeg stadig ret usikker mht valg af sadel. Jeg tror snart Danielle er klar til jeg hopper op, men det bliver jo i en begrænset periode :/ : Tak   . Tjah, nu har jeg så lige været inde og se dine billeder - og hvor ser det skønt ud. Hesten morer sig uden tvivl  Men nu er alt hvad jeg har prøvet jo engelsk, og jeg ved ærlig talt stort set intet om western. Derfor er det ret svært at forholde sig til. Og især, når jeg ikke kan finde underviser heroppe. Tjah, så tør jeg simpelthen ikke. Men nu må jeg se   . Dog tror jeg først det bliver noget jeg vil se nærmere på efter efterskolen
Jeg tror nu nok at du gavner din hest mere ved at få en sadelmager ud med en masse sadler og finder en engelsk som passer din hest perfekt, end at købe en spansk helt på egen hånd bare fordi du har læst at de er bedre. Spanske sadler kan OGSÅ ligge forkert, hvis hestens bygning ikke passer! Og hvis ikke du er helt sikker på, du kan bedømme det selv, så lad være. Der er trods alt flere heste som tøffer glade og sunde rundt med en engelsk sadel, end der er heste med ondt i ryggen. :Pia
pjemm: Selvfølgelig skal jeg have en ud og tjekke om den passer ordentligt! Der skal jo findes en sadelmager, som til de engelske  Lige meget hvad jeg skal have til dyret, skal jeg være sikker på den passer 100% 
I øvrigt kender jeg en pony, som har haft problemer med sadel og ryg. Den er af dyrlæge/kiropraktor blevet ordineret et halvt år med bomløs!!! Så hvis du har det rigtige trykfordelende underlag, så mener jeg som de andre at du godt kan gå i gang mens du venter på at komme afsted. Jeg tror du vil opdage at din hoppe tager det meget bedre og husker en hel del mere end du tror. :Pia
pjemm: Jeg har fået lånt mig til et underlag nu. Så indtil jeg får en ny sadel, vil den bomløse blive brugt   . Så har jeg tænkt lidt på sadler, og tænkt at det nok i sidste ende ville være bedst, at købe en engelsk. Jeg ved jo ikke ret meget om f.eks den spanske sadel, og kan kun forholde mig til erfaringer fra folk (over nettet), eller læse om dem. Sadelmager ville nok blive umulig at finde, og hvis det lykkedes, ville det godt nok være en skam, hvis der alligevel var et eller andet med den. Tak 
hvornår er der distance stævner i / omkring dyrehaven? skriv gerne flere stævner, distancerne og evt hjemmesider eller tlf for personer man kan kontakte omkring dette:) datoer på stævnet også godt...
Jeg er ikke så meget inde i distanceridning endnu, men på deres hjemmeside står der bl.a om stævner.  Håber det kan hjælpe
Hej Sarah Der er et distancestævne årligt i Dyrehaven. Det hedder Københavnerridtet, og udgår fra Bernstorffparken, det blev i år afholdt d. 24 juni (mener jeg nok) Ihvertfald i juni måned.. Men som Heidi siger, så smut ind på distanceforeningens hjemmeside, kig under "kalender" i menupunkterne i højre side. Pøj pøj med det! Venlig hilsen Lea
Godmorgen friske folk! Jeg har en 8 års fuldblod/hannoveraner vallak der blev tilreddet som 5 års. Jeg bruger ham til dressur og han er faktisk ikke så dårlig endda ; -) Problemet er bare at han næsten konstant går med åben mund, selv i skridt, når jeg prøver at samle ham. Jeg rider med et Springer 3-delt argentan (?) bid på 14 mm (mener jeg) Han er fin nok i munden ellers og han står fint fortil dog nogenganeg lidt højt. Jeg ved godt at han skal rides lidt mere frem til tøjlen, og det arbejdes der også ihærdigt på. Han gør det dog også når vores berider rider på ham, så jeg tror ikke det kun er ridefejl ; -) Jeg spænder ham ind i næsen, men ikke mere end at jeg kan få en finger under remmen. Nogen der har gode råd/forslag evt. til bid eller andet jeg kunne forsøge mig med?
øøøhhh - har du ikke tænkt på at det højst sansynligt er tænderne den er galt med ?? almindelige dyrlæger kan sjældent nå om og raspe de bagerste kindtænder - så der kan være spidser der generer og giver sår selvom du måske ikke kan se dem. hvis han er 5 år, så er det jo også nu han får sine hingstetænder - og det kan gøre rimeligt ondt og genere. - er han blevet undersøgt for tandkapper? flækkede tænder? tandkroge ? sviner han måske med sit foder? savler han? eller spiser han langsomt ? her er lidt links til hestetandlæger og hvor du kan læse lidt om ting du skal være opmærsomme på også. det kan jo også være hans ganesejl der er sænket - men det kan da også være simpel stress over ridningen og måske hård tøjleføring ? men få lige udelukket at der skulle være noget med tænderne først.
nåh ja - han er 8 år. men der kan jo stadigt være ting og sager - ulvetænder osv.
biddet, der ikke passer og generer i munden (oppe i ganen); heste er jo bygget forskelligt - også i munden, så det kan være, at du skal prøve et andet bid (altså en anden type bid eller et bid, hvor den midterste del af biddet er bredere). Du kan også prøve med et, der er smallere (afhængig af, hvordan det, du  , passer - det må jo heller ikke blive   smalt). Hvis det er for bredt, vil det gå højere op mod ganen, når du tager i tøjlen og dermed vil hesten også komme til at åbne munden. Der var en artikel om bid i "Hest" for nogen tid siden, som du måske kunne have noget ud af - faktisk lige om dette. Som du nok også selv er klar over (siden du skriver, at du ikke strammer næsebåndet hårdt til), er det ikke en løsning at spænde dyret fuldstændig ind, da der jo er en grund til at den går og åbner munden. Hvis ikke det er hverken bid eller tænder - ja, så må årsagen sidde i din (og måske også beriderens) hånd... Eller overser jeg noget?
Selvfølgelig skal hans tænder tjekkes, og du må være lidt selvkritisk mht din hånds hårdhed, men hvis du finder ud af at alt er iorden, kan det altså være en dårlig vane fra hestens side. Måske kan vanen være opstået hvis han har været meget strammet ind, redet med hård hånd før i tiden el lign? Og vaner er svære at ændre på, såvel for mennesker som heste. Men hvis du rider med blød hånd, vil han langsomt få tillid til din hånd, og hvis han så også bliver redet endnu mere frem til tøjlen, og dermed vil han få det rette sug på tøjlen og forhåbentlig lukke munden.
Lykke b: Han får ordnet tænder ca. hver 8 måned, godt nok af en dyrlæge, og der bliver han bedøvet, netop for at hun kan nå de bagerste tænder. Men jeg jeg vil da overveje at få en rigtig tandlæge ud til ham. gsims: Jeg købte netop det der fra Sprenger bid fordi det skulle være så ergonomisk korrekt med midterstykket drejet 20 gr. og så videre. Jeg syntes bare jeg har læst at to-delte bid går op og genere i ganen   Men det er vel bare og prøve sig lidt frem. Jeg tror ikke det kommer af en hård hånd, da han har en meget fin mund (bortset fra at den er åben   ) og man derfor ikke behøver at tage fat i ham på noget tidspunkt, han lægger sig heller ikke på tøjlen. Hmm det er lidt svært at forklare... Men mange tak for svar 
Hvad med resten af kroppen? Jeg hænger mig lidt i, du skriver, at han åbner munden selv i skridt, når du prøver at samle ham? Er han gennemgået af en kiropraktor? Det behøver jo nødvendigvis ikke være i munden problemet ligger. Den kan jo være skæv et andet sted i kroppen, der gør ufattelig ondt på hesten, så snart du beder den om at samle sig. Jeg ville helt sikkert snakke med en kiropraktor, og få en sådan ud og kigge hesten igennem, for i det mindste at kunne udelukke evt. fejl i kroppen. Held og lykke med hesten
... et tungere bid? Min åbner også munden, hvis hun har et let bid i munden, fordi det rutcher mere rundt end et tungt. Pt. har jeg desværre et, der er ret let, ville gerne have et KK ultra e.l., de er meget tunge, men også p... dyre. Lone
Hvordan får man sine arme og ben til at arbejde uafhængigt af kroppen. Det siger min springtræner jeg skal. Han siger at mine arme og ben skal arbejde mere uafhængigt af kroppen. Men hvordan hulen bærer man sig ad med at træne det. Noget helt andet.. hvordan træner man sine knæ til at stå i let sæde i lang tid. Hvis man nu fx skal ride en jagt eller noget hvor man galoppere i længere tid skal man jo helst være ret stærk i knæene og ikke blive for hurtigt træt i dem så de syrer til.
Du gør med dine arme og ben, er mit bedste råd. Svært nå man bare gør det  Nu har man jo ikke kun sine knæ i bøjet stilling, man har også et ben og knæslut. Af og til så sidder man ned af og til skridter man og tit traver man og der er det jo letridning. Så hvis dine knæ syre til er der noget galt men din kondi.
arbejde uafhængigt af kroppen, må det jo i hvert fald betyde, at de ikke gør det nu... Og det ville jeg nok - uden at have set dig ride - henlede til problemer med balancen (hvad det præcis er, der er årsag til fejlen bør din træner kunne se, og det burde han/hun sq også have fortalt dig!). Nå, men balance er rigtig godt at træne ved at ride uden tøjler og måske også uden stigbøjler - evt. i longe. Det er både, hårdt, sundt og godt  I øvrigt vældig "fint" af din springtræner at sige sådan uden at give dig nogle øvelser, du kan bruge - eller forklare hvad han helt præcis mener. Da jeg startede med at ride igen efter 8 års pause samtidig med, at jeg så gjorde det på en nytilredet unghest, der ikke brugte ryggen korrekt endnu, sagde min daværende træner også, at jeg skulle undgå at rokke så meget i sadlen i galoppen. Med det resultat, at jeg kom til at spænde - følge hestens bevægelser skulle jeg jo åbenbart ikke. Tja, og så kom hesten jo også til at spænde... Virkelig smukt af min træner - vi behandler et symptom - ikke sygdommen (overført betydning) - og får en gang skudder-mudder ud af det. Godt, hun blev skiftet ud... Men en ordentlig forklaring kan du altså sagtens kræve af din træner! Det er det han/hun får sine penge for. Mht. det lette sæde, så er det noget der skal trænes - det lyder det også som om du godt ved, egentlig 
hejsa. står overfor at købe en IC, men vil nok købe den fra plag af, og jeg vil meget gerne prøve at ride en IC inden jeg bestemmer om det er det jeg vil. det skal jo være en hest for livet! Er der en der har en IC stående på vestfyn, eller kender nogen, som jeg måske kunne få lov at prøve? På forhånd tak for hjælpen. Belinda
jeg vil tro at du hvis du henvender dig til stutteri tinka, kan få lov at prøve en af deres tinkere, de har jo mange forskellige typer og netop typen skal du tænke lidt over for vil du ride dressur skal du ikke have køre modellen og omvendt, håber du finder netop hvad du søger, det er en dejlig hest.
min vallak. Jeg har også en hingsteplag du gerne må hilse på. Derudover har min veninde to hoppe, et føl og en vallak samme sted. Hilsen Helle
Ja som spurg ovenfor hvor finder man en military træner??? Er der nogen i Herning området evt Holstebro ??? Hvis der er nogen af jer H'ænder der ved noget eller som evt selv træner millitary så skriv endelig til mig   da jeg virkelig gerne vil høre noget mere og finde en dygtig træner... Er der overhovedet nogen baner tæt på herning eller Ringkøbing??
at det tætteste på dig er Hammel eller Langå. I Langå får du "undervisning" når du bruger banen. Ellers må du til dagligt finde dig en god berider/ ridelærer til dressur og spring.
Der er som de andre siger baner i hammel, langå og skårup overgård, men hvis det bare er for at prøve en lille smule, kan du prøve haderup rideklub, de har en lille bane, men den er fin til at træne på, dog uden vand. Så er der en her: Stutteri Dangaard , Dangaardsvej 1, Fårup , Purhus, det er en lidt størrer bane, og de har også et lille vandspring. Der er jo også en god bane i Tjele, men rideskolen er jo blevet solgt, ved ikke hvem det er der har den nu, men der er en herinde fra, der har fået lov til at komme op og prøve. Tror også der ligger en i Rom, men det er jeg ikke helt sikker på. I hammel kan du bestille en times undervisning på banen, så vidt jeg husker.
Du kan også prøve at høre på ridekulubben i hammerum, de har haft en millitary rytter til at undervise i spring engang, og ham kan man vis få til at træne i terrænspringning på privat baner, kan godt være det kun er specielt udvalgte han gider det med. Kan ikke huske hvad han hedder mere end Stefan. Det kunne også være en ide, at prøve at kontakte hende her: Marianne Løve, 8830 Tjele, Tlf. 86 65 24 46
Tusind Tak for jeres Svar..  Nu vil jeg til at prøve og undersøge om jeg så har råd til det når det er så langt væk.. men håber, da jeg synes det virker som en rigtig fed sport for både hest og rytter. 
Du behøver jo ikke træne i terrænet hver uge. At ride military kræver du har din grundridning i orden, og hvis du har det, skulle det heller ikke være noget problem at komme igennem terrænet, det kræver self, at du tør ride de faste spring, og du skal også have lidt træning i det, men det behøver ikke være mere end 1 gang i måneden. Her kan du se de stævner der er tilbage i år:  Det er nok mest den øverste rubrik(midtjylland) du skal koncentrere dig om. Der er jo også private rundt omkring der har baner, det kan være du klan få lov til at ride ved dem, mod du betaler lidt.
Stefans heste. Han bor i Ikast og han hedder Brams til efternavn. Han har dog ikke nogen militarybane her, men det har hans far i Langå. Ved altså heller ikke om han har tid til at undervise. og ellers har de fået lavet en fin ny terrænbane i Haderup Rideklub. Men ved ikke om de har en underviser.
Jeg har allerede nævnt den i haderup, har været derude og starte, opg har også lånt den til at træne på, men så god syntes jeg nu ikke den er, så tror jeg min mors er bedre, selvom den er på fladt terræn :/ Bor han ikke lidt ud af Brande vej??? Mener jeg han gjorde engang. Lene: Min kusine, 2 af hendes veninder og mig, skulle have været med ham på hans forældres bane for lidt over et år siden, men hende der havde arrangeret det aflyste fordi hendes hest blev halt.
Jeg rider sammen med Lene Stefans heste. Jo, det er derude af, at han bor. Der er et par gange blevet arrangeret noget spring i terræn og undervisning af ham , men der er ikke særlig god opbakning om det.
Er der nogen, som ved hvilke ponyekvipager, der er udtaget til EM i Frankrig i slutningen af juli?? Har prøvet på rideforbundets side, men her er ikke megen hjælp at finde.. Det er utrolig, så lidt information der kommer på rideforbundets hjemmeside ang. ponyer. Ingen resultater fra udenlandske stævner og ikke noget omkring landsholdsudtagelser mv. Vores pony skal til Norge om tre uger. Vi har lige fået besked i denne uge. Det er sørme ikke let med langtidsplanlægning... Lige for at ingen skal misforstå noget: Vores pony er ikke på EM-niveau, så det er ikke fordi jeg forventer at den er udtaget. Men man må da håbe at dem der skal afsted har fået det at vide i god tid.. Og når nu holdene er udtaget er det vel meget normalt at offentliggøre dem.. Pernille
De danske hold til pony EM - både i dressur og spring - er udtaget og lagt på forbundets hjemmeside! Den pony du har - skal den til Balticcup i Norge?
Som overskriften siger: Så har jeg også selv fundet det nu... Ja, vores pony skal til Baltic Cup i Sande, så vi er i fuld gang med planlægningen.. Jeg blev godt nok noget overrasket da jeg så springholdet: en 6-års pony og en pony som har to MB-placeringer ved B-stævner og kun to starter i S med hhv. 9 og 13 fejl... Efter min mening findes der da mange ekvipager med væsentligt mere rutine og flere resultater.. Pernille
Jeg har sendt dig en besked!
finder altid sted for sent i mine øjne, men det er vel fordi der tages beslutningen så sent som muligt for at udtage de ponyer der pt går bedst? Karina
Som forberedelse til terrænspring kan du opbygge nogle forhindringer der er fyldt ud. Læg grantræeer under. Lav en række dæk eller halmballer under et spring. Husk at sikre alt det du bygger op! Det største problem jeg har med min hest på en terrænbane er at han absolut mener at man skal stoppe op og kigge på det nye farlige, og så først springe det 2. gang vi rider imod det - ikke helt ideelt =)
Jeg er i så heldig en situation, at vi har en 3 års hoppe, som skal beholdes til avl. Hun er af en kanon støbning, går efter en, sød og rar og alting. Min mor mener hun nemt kunne lærer et par sjove øvelser. - Det vil jeg jo gerne, men jeg har ingen erfaring med det! Og syntes altså hun er lidt stor, kunne bedre finde på det med en bette pony. Hun er lige omkring 170 cm. ? Nogen der har nogen ideér til hvad man kunne lærer hende? Samt hvordan  Skal siges at hun er bare SÅ sød
Jeg synes det lyder som en rigtig god idé din mor har fået. Og jeg synes du skal prøve at læse bogen "Hestetræning - arbejd fra jorden" af Lesley Bayley, som er en nyere bog der beskriver en masse lege og teknikker man kan udføre fra jorden med sin hest, det skulle styrke ens forhold og give hesten noget sjovt at beskæftige sig med. Og for mit vedkommende har det virket.   Du burde kunne låne bogen på bibloteket eller købe den i den nærmeste rideforretning (jeg købte den hvertfald i Aktiv fritid) Håber at du kan bruge mit råd  Mvh julie
Hej Jeg har en 10år gammel pinto pony som jeg vil til at lære kunsten at ride klassisk dressur, men jeg kan ikke finde en der kan træne mig og min pony... så drfor håber jeg at i vil hjælpe mig med at finde en... han/hun skal helst bo i nordjylland.. håber virkelig at i kan hjælpe mig.. kærlig hilsen maiken
Ja nu har jeg læst så meget om den klikkertræning, at jeg da måtte forsøge mig. Det der umiddelbart virkede nemmest at starte med var target træning, så jeg har lavet et target af en pind med en tennisbold og i går tog jeg Amon med i Round pen'en kun med grime på og jeg udstyret med en bæltetaske med gulerødder i små stykker og en klikker og min target. Han forstod det enormt hutigt og fulgte target konstant. Vi gjorde det kun i 5-10 minutter. I går kom jeg så igen og prøvede samme rutine og han fulgte den med det samme. Det der nok imponerer mig mest er den opmærksomhed og koncentration jeg får fra ham. Amon er ret svær at få fuld opmærksomhed fra og når alle hestene er gået ned på græsset hvor Amon ikke kan se dem er han næsten umulig at få til at koncentrere sig om noget. Men ikke med dette, han glemmer alt om andre heste, mennesker, lyde mm. jeg har hans koncentration 100%. Det er ret vildt      Men nu ved jeg egentlig ikke hvad jeg skal, det lyder måske fjollet men ejg gik helt død for ideer, hvilket da er enormt surt når han står der og gerne vil en masse. Vi kan lave trækøvelser, men det er jo ikke sjovt længe, hvad så?? Han forstår target, det er straks svære at forstå det uden. Jeg syntes det virker som om han bare fatter targer = godbid. Er ikke overbevist om at han fatter det er target = klik = godbid. Så jeg vil gerne bruge noget tid med target indtil han måske bedre forstår at klikkeren hører til godbidden, så har i nogle fantastiske ideer på hvad jeg skal/kan.
Dejligt at høre at du har opdaget klikkertræningens lyksageligheder. Du kan fx. bruge target til at føre ham rundt med, så han følger efter det, og gradvist skal han følge efter flere skridt får han får sit klik og sin godbid. Hvis han kun opfatter target lig med godbid, så kan det være fordi du griber i lommen efter godbidden inden du klikker - når han først er betinget som jeg gætter på han er nu, så skal du slet ikke bekymre dig om godbidderne før du har klikket. Du kan checke om det er target eller klik han forbinder med godbid ved at klikke mens han kigger væk og se, om han vender hovedet efter en godbid. Ellers kan du træne alt hvad du kan komme i tanke om - en god startøvelse er at lære hesten at spille bold. Få først hesten til at røre bolden som target, når den forstår, så læg bolden på jorden, forstærk (klik) for at røre bolden på jorden, når den forstår det, så skal den være lidt mere hård ved bolden for derefter at gå over til, at hesten kun forstærkes, når bolden flytter sig, senere kun når bolden flytter sig fordi den rører med et ben (med mindre du er tilfreds med mulebold). Du kan også forlange gradvist flere skub til bolden før du forstærker eller skub af en bestemt styrke, eller i en bestemt retning. Husk bare, at hvis du hæver et kriterie - fx. at bolden skal trille længere så skruer du ned for alle andre kriterier - fx. at hesten skal skubbe flere gange i træk til bolden. Alle delelementer forstærkes separat før man kræver at del-elementerne (fx. skub til bolden flere gange, med en bestemt styrke i en bestemt retning) udføres samtidig. Du kan forstærke ALT inkl. dressurøvelser, eftergivenhed, hvad du nu end arbejder med pt. som du gerne vil se mere af - men det er selvfølgelig nemmest at starte med nogle konkrete øvelser, som du nemt kan se resultatet af. Selvom hesten måske ikke i dag forstår dig helt og holdent, så vil en konsekvent brug af klik og efterfølgende godbid få hesten til at forstå i løbet af få dage. Husk at hæve kriterierne for et klik når hesten gør et eller andet rigtigt i 80% af tilfældene fx. 4 ud af 5 gange. Hvis den så pludselig virker uforstående eller mister interessen, så gå tilbage til noget nemmere. Jeg uddyber gerne yderligere.
Jeg kunne føre ham næsten med det samme, hvis jeg løber med target foran ham løber han efter for at røre den med mulen.  du har ret i at jeg griber efter godbidderne inden jeg klikker. Jeg læste at godbiden skulle komme 1 sekund efter klikket, så jeg tænkte at jeg da måtte have den klar inden jeg bad om øvelsen...  Jeg tænker at hvis der en dag er nogen der kaster en tennisbold, så drøner han efter den  Af andre ting jeg kæmper med for tiden er at vige for tryk i siden, altså hvor mine schenkler ligger. Det betyder ikke så meget om det er når jeg sidder på ham eller står ved siden af ham, så er han ret "tung" før han viger. Men jeg tænkte at både Amon og jeg skal være mere fortrolige med klikkeren før vi går igang med større opgaver. Vand er et mål, da Amon er ret umulig bare at skylle hove på. Men jeg syntes det er sjovt og amon syntes det er sjovt, så det skal vi have udvidet
træning. Jeg og hej Tina J - jeg er jo gået igang med at skulle op og ligge på min hingst, og da han er lidt høj er jeg ved at lære ham at gå hen til en wrap, mini balle så jeg kan lægge mig over, tror jeg skulle øve dette nok 30 gange inden han tog sig sammen og stod stille og holdt op med en masse andre ting som at vie og stejle lidt, nu står han fint jeg lægger mig over og han får et klik når han står stille, for Josva er klikket - det er ok - og han kan godt vente med godbidden, jeg er indnu ikke kommet til at sidde helt på ham men er på vej, Josva er og har altid været sådan at indlæring er forbundet med en vis modstand indtil han fatter hvad det er jeg er i gang med, og nu skal vi jo på ryggen af ham. trods det er jeg lidt nervøs for om jeg vil for meget, men tænker det er fornuftigt når vi nu er i et flow at blive ved med at forsøge at komme på ham og bare sidde der i 2-5 min alt efter hvad han vil være med til. ja jeg glæder mig jo til at kunne ride denne déjlige hest,
Inden jeg nåede at tjekke ud om han overhovedet har fanget lyden af klikkeren, så blev det bekræftet  En pige fra stalden havde fået blod på tanden af at kigge på Amon og jeg, så hun havde fundet en klikker og gik ned på folden til sin hest. Hun klikkede og hvem kom travende hen til hende og forventede en godbid...ja det gjorde Amon da!!!  Ok, du sætter target i jorden og sender hesten derhen, men hvordan kommer du derhen med target. Amon følger nu target, men jeg kan ikke få ham til at lade være med at gå efter den 
tænker på dette klikkertræning som jo er fra jorden, og tildels er leg, hvor meget gavn og hvilken gavn mener i at det har iforhold til når man rider ?? Tænker at der kan man jo ikke sidde og klikke..
Rent faktisk så kan man godt klikke fra ryggen på hesten. Jeg har hørt om flere, som taper en klikker til deres pisk. Men problemet er nok mere, at man ikke kan se om hesten total snyder en og lader som om at den laver noget - for så roser man den. Derfor er det ofte bedre at træneren på jorden også har klikkeren. Og klikkertræning er langt fra leg - man kan sagtens bruge den til opdragelse - og tænk bare på hvor mange, som ikke kan få deres hest til at stå stille når de skal op. Eller at stå med benene i vand. På et tidspunkt trænede det amerikanske springlandshold med klikker - hestene fik klik når de løftede benene korrekt og når de sprang flot over springene. Der er også nogle top dressurryttere, som har brugt klikker. Og tænk på den blinde førehest ( ikke blind hest, men hest til at hjæpe blinde mennesker) - der er jo mindst een, som udelukkende er blevet uddannet med klikker. Der er også "lavet" hjælpe-heste til handikappede personer, vha. klikkeren. Og så er der noget helt andet; jeg har ofte set heste trænet med andre metoder eller med nogle former for horsemanship, hvor man tydeligt kan se på dem, at de ikke har lyst til at lave noget eller lære noget nyt; faktisk ser de helst ryggen af deret ejer. Klikker heste er jo oftest glade heste, som har lyst til at lære nye ting - de ved jo, at de for ros. Så selvom man "kun" bruger klikkeren til leg, så har dette naturligvis også indflydelse på andet arbejde. Især hvis man selv også går ind med en positiv og glad holdning. hilsen jan
Jeg kom lige i tanke om, noget jeg læste. Mange bruger jo, når de skal lære hesten at bakke, at ryste med træktorvet / loungen, men det fraråder nogle dyrlæger og andre nu. Der sker simpelthen det, at heste ofte løfter hovedet og så samtidig sænker ryggen - når den så bakker så er det ubehageligt og gør måske ligefrem ondt. De anbefaler, at man holder target ind mod bringen. Så vil hesten krumme halsen og så eventuelt bakke ( og så får den jo sit klik ). Ved at sænket target, så skulle man også kunne lære heste at bakke med løftet ryg. Gad vide: Hvis man nu har en lang stang, om man kan lære hesten at søge korrekt frem og ned, mens man rider? hilsen jan
hej der igen, glæder mig at læse at dyrlæger ligefrem siger det er forkert at svinge med rebet - så er der jo en del pnh folk der har et problem. klikker er bare super, jeg er ved at tilride min unghest og vi klikker stille og roligt mig op på ryggen af ham, total smerterfrit. jeg klikker også fra sædet, synes godt jeg kan mærke om han går som han skal.
Formålet med klikkertræning er: - At lære din hest nye færdigheder eller øvelser - At vænne hesten til potentielt farlige genstande - At lære hesten at gøre noget andet i stedet for en uønsket handling Når man klikkertræner lærer man på en meget struktureret måde hesten at forbinde de handlinger vi gerne vil have med behag. Det foregår i praksis på den måde, at man har en lille klikker - det er en metaldims kapslet ind i plastic der siger et tydeligt klik, når man trykker på den. Man lærer allerførst hesten, at hver gang den hører klikket så får den en godbid. Når den har forstået det, så lærer man den, at det kun er når bestemte handlinger sker, at klikket lyder og dermed kun når hesten udfører disse bestemte handlinger at den får en godbid. Vil man fx. lære hesten at give ben så man kan rense hove og få smed til den, så får man først hesten til bare at flytte vægten fra det ben, man gerne vil have den til at løfte. Så snart hesten flytter vægten så klikker man og giver den en godbid. Det gentager man måske 10-15 gange til hesten har fanget, at bare den flytter vægten på et givent signal så får den et klik og en godbid. Så gør man det lidt sværere for hesten, nu skal den fx. løfte benet fra jorden for at få klik og godbid - når den har forstået det, så bliver det endnu sværere - indtil man til sidst har det helt perfekte benløft. NÅr hesten lærer, at en bestemt handling udløser klik og godbid vil den gentage handlingen for at få klik og godbid. Grunden til, at man klikkker først og ikke bare giver en godbid er, at klikket er meget mere præcist end det at give en godbid og fjerner hestens fokus fra godbidden. Da klikkertræning kun er et indlæringsværktøj holder man op med at at give klik og godbid når hesten kan udføre den øvelse, man beder den om på den kommanda - hvad enten det er et ord eller en fysisk handling, man gerne vil have den til at reagere på. I traditionel hestetræning såvel som i natural horsemanship bruger man meget det, man kalder negativ forstærkning - fx. hiver man på en eller anden måde i benet eller irriterer hesten lidt på benet til den løfter det - og det at hesten løfter benet gør, at irritationen eller ubehaget holder op. De 2 indlæringsmetoder - positiv forstærkning hvor hesten lærer at forbinde det at løfte ben med at få noget behageligt - og negativ forstærkning hvor hesten lærer at forbinde det at løfte ben med ophør af ubehag - har samme hensigt men det virker på 2 forskellige måder i hestens hoved. Når man bruger positiv forstærkning så vil hesten at sig selv gerne gentage og gentage handlingen i håbet om at få en godbid. Den vil i princippet gøre det så godt som muligt for at se, om den ikke får en godbid. Ved brugen af negativ forstærkning vil hesten først løfte benet, når man udsætter den for det ubehag, man senere fjerner igen når benet løftes. Den vil som regel ikke anspores til at løfte benet af sig selv men kan gøre det idet den forudser at den ellers vil blive udsat for ubehag lige om lidt. Den vil kun anspores til at løfte benet lige præcis så godt, at ubehaget ophører men ikke bedre... Klikkertræning er slet og ret en indlæringsmetode til at få hesten til at forstå på en positiv måde, hvad vi gerne vil have den til, og hvad der vil være en fordel for den at gøre.
heej alle  :) min pony er begyndt på at blive lidt stærk at ride på ?? ved i hvorfor hvis i gør vil i ikke lige svare ?? ved ikke hvad jeg skal gøre og det er et lille problem for mig .. håber i kan og vil hjælpe mig med det så bliver jeg glad  :)
lidt stærk at ride på? Hvordan skal det forstås? -Anne
det kan man ikke forklare over nette. synes du skal finde en underviser der kan hjælpe
Hej folkens, nu har jeg brug for jeres hjælp. Har netop købt en dejlig hoppe med en masse potientiale, så nu vil jeg jo meget gerne igang med hende. Sagen er bare den, at hesten er 10 år gammel og har stået stille (læs: gået på folden og hygget sig) i 2 år. Så hendes form og kondition er lig nul, desuden er hun lidt overvægtig (ikke fed). Hvordan starter jeg hende bedst op uden at overbelaste hende? der er jo ikke noget der haster, jeg regner ikke med ret meget arbejde på banen før kondien og balancen er blevet bedre. Vi har gode muligheder for at ride i skoven, så det var måske en god ide? Grundformen osv skal være på plads før vi skal begynde med undervisning (hvilkret først sker når hesten er klar), så altså hvordan kommer vi bedst fra hvor vi er nu, til at kunne begynde lc arbejde? Et decideret program med x antal ugers ridning i x tempo i x antal minutter ville være helt kanon, så vil jeg selvfølgelig vende tilbage hertil jævnligt og opdatere og evt justere planen efter hvordan det går. Ville det være en god ide med gamascher i starten til at støtte hendes ben, når nu hun har stået stille så længe? Jeg regner desuden med at skal have besøg af massør nogle gange her i opstarten, så min dejlige hest ikke blive stiv og øm. På forhånd tak for hjælpen
er et rigtig godt sted at starte. Begynd med skridt ca. 15-20 min. og sæt det op til en halv time efter et par dage. Når du har skridtet en halv time 4-5 dage kan du begynde at lave små travintervaller på 2-3 minutter, start med 2 intervaller og sæt det op med 1 hver anden dag. Du kan samtidig forlænge skridtafstandende. Når den er i bedre form sætter du længden på intervallerne op til 4-5 min. og indlægger galop når hesten kan klare det førnævnte uden at blive rigtig forpustet. Jeg synes sagtens du kan lægge en smule banetræning ind efter en uges tid for at bøje af og smidiggøre, bare det stadig foregår i korte intervaller.
jeg startede faktisk på banen, da jeg i foråret startede op med min 16 års hoppe der har stået stille de sidste 4-5 år. dette blev dog kun gjort da hun har en tendens til at blive overivrig i skoven! den første uge skridtede vi kun rundt på volter mm, men efterhånden som jeg fik hende blødgjort og fik hende til at søge nedad (hun er gammel springhest, der aldrig rigtigt har gået dressur) lagde jeg flere øvelser ind samt små trav intervaller. sådan er jeg egentlig fortsat, når hun ikke længere blev forpustet af det vi lavede og hun rigtigt begyndte at slappe af blev der bygget nyt på... f.eks lagde jeg efter 4 uger den første galop ind, med en volte i hver galop, og så langsomt er det blevet øget! der findes mange måder at genoptræne en hest på, men jeg vil sige lyt til din hest, den skal nok fortælle dig hvad den kan holde til med sit kropssprog. mvh Mie
Det har jeg haft brugt til min vallak...og det er skånsomt for ben/sener mv.
Brug genoptræningsprogrammet fra linket ovenfor. Når man genoptræner en hest, er det ikke kun hestens kondition der skal op. Det mest vigtige er at hestens sener, ledbånd og balance skal trænes op, og det kan man ikke opnå på en bane, i nogle tilfælde kan det skade mere end at gøre gavn. Brug "lige" strækninger i rabatter/vej eller skov, hvis du har mulighed for det:-)
Alle tiders, det link. Det var lige netop sådan noget jeg søgte   . Det vil jeg starte med at følge, og selvfølgelig lytte til min hest, så hun stadig synes det er en positiv ting, at jeg arbejder med hende. På denne måde lærer vi også hinanden at kende på en stille og rolig måde. Vejene her omkring er ret trafikerede, men vi har egen bane. Indtil vi er blevet dus nok til at jeg føler mig sikker nok til at ride alene ved vejen, er det mon så ikke bedst at ride på en af foldene, hvor græsset ikke er så højt? Her er underlaget jo stadig fast (i hvert fald så længe det er så tørt i vejret, jorden er ret hård pt). Jeg finder selvfølgelig den fold med mindst græs og jævnest underlag, de er samtidig meget større end banen, så der er ikke lige så stor belastning ved at skulle dreje hele tiden. Jeg tror nok der går et par uger, inden jeg vil ride alene ved vejen med hende, har ikke nogen at ride sammen med pt, da den eneste anden hest her, som rides er min søsters 4-års, som jo også kun er nybegynder. Vil I anbefale, at jeg bruger gamascher eller bandager? hvad er bedst? skal det være dressur- eller springgamascher (senebeskyttere) ? hvor langt nede skal jeg lægge bandager, så de støtter rigtigt, ned over hele koden eller? eller er det overflødigt når jeg følger det program? her tænker jeg på, at hun er lidt indfodet på begge forben, så for at give støtte til benene? Hvor er det bare fedt, at der er hjælp at finde på HN   , når man har en masse at spørge om.
Det er ikke nødvendigt med Gamacher mv.hvis hun ikke ligefrem slår sig selv. Mht.til ridebane/træningen, så er det pga.sandet er for dybt, og hun skal bøje for meget i sine sener, og de dermed kan blive overbelastet. Du kan også gøre det at du veksler mellem små rideture på banen m.rytter, og gåture ved hånden...så hun ikke går så længe på banen af gangen, og så kan hun samtidig blive mere tryg ved dig/trafikken/vejene. Det har jeg selv brugt til min unghest, da han heller ikke er helt stabil endnu 
Som Milse skriver ville jeg være ret forsigtig med at ride for meget på banen, specielt hvis den er tung. Volte-arbejde er hårdt for senerne, og hvis du får lavet en overanstrengelse, så tager det meget lang til at hele op igen. Et par gange om uge, hvor du holder dig til store volter eller hovslaget er nok bedst de først par måneder. Men ja - du kan sagtens ride på en fold, specielt så længe det er tørt. Held og lykke med genoptræningen! MVH Dixonfan
Ville ikke lægge bandager eller gamascher på med mindre det er nødvendigt pga. stryg. Senerne skal bygges op efterhånden og hvis ellers du går langsomt nok frem skal det nok gå. På Distanceforeningens hjemmeside ligger der også et godt program hvor du evt. kan finde noget inspiration når I når lidt længere med træningen. God fornøjelse.
Hej wallie... Har du et link til denne hjemmeside? 
her er linket  Men ellers er her det fornuftigtige program: Fra nytilredet hest, til 160 km distance. God fornøjelse Du får nu chancen for at følge med i nogle afsnit af den berømte amerikanske distancerytter og dyrlæge Kerry Ridgway's artikelserie fra 1988. Artiklerne, der er en slags distanceridningens ABC, blev oversat og udsendt af Grit Brint omkring 1990 i Distance Nyt. Vi er mange "gamle" ryttere, der har haft stor glæde af Ridgway's træningsplan, og selv om artiklerne har nogle år på bagen, er det mit håb, at det kan inspirere og hjælpe nye ryttere i gang. Der er mange træningsmetoder og mange meninger om hvad der er bedst, denne træningsartikel fra 1988, har som tidligere nævnt i afsnittet fra 0 - 40 km hjulpet nogle af os "gamle" godt på vej, og selvom der er ændret en del i årene der er gået (bl.a. på hastighederne ved de lange ridt), er det mit håb, at nye ryttere kan blive inspireret og komme i gang med "vores" dejlige sport. Held og lykke med træningen -   - Merete Andersen.. I de første 2 uger rider du hesten tre eller fire gange om ugen, hver 2. dag, mellem 45 og 60 minutter - mellem 8 og 9,5 km. Skridt 2/3 og rid trav den resterende tredjedel i en bekvem arbejdstrav, 11-12,5 km/t. Lad hver travreprise være ca. 800 meter. Begynd med 10 minutter i skridt, så musklerne varmes op, derefter begynder du at trave. Efter 800 meter (ca. 4 minutter) slår du over i skridt igen og skridter 5 minutter så hesten får energien tilbage, derefter trav igen. At opbygge konditionen indebærer at man omsorgsfuldt og gang på gang igen stresser vævene inden de helt er kommet sig fra foregående anstrengelse. Selv om anstrengelsen er lille på dette stadium er det denne følge af skridt/trav/skridt/trav som giver resultat. Hvis ikke hestens ånding/respiration viser, at den er træt af at trave, så vent til du har travet sammenlagt 10-15 minutter inden du hopper af for at tjekke puls og respiration. Præcis som da du longerede hesten skal du regne med den puls på ca. 72 og respiration på ca. 60. (Allerede nu er værdierne sunket med ca. halvdelen fra topniveauet på den tid det tager for dig at tjekke dem). (Hvis du bruger et pulsmeter skal du holde stille og lægge mærke til hvor lang tid, der går inden pulsen falder. MA). For at hesten ikke skal blive stiv, skal du straks efter at du har taget puls/respiration gå med den i 5 minutter. Derefter tager du puls/respiration én gang til. Når du skridter hjemad kan du sidde af og gå til fods den sidste km. med løs gjord. Når du rider så tjek hestens puls/respiration på samme sted og efter samme mængde arbejde. Når pulsen er nede på 60 og respirationen ligeså ved første kontrol, så oplever hestens system arbejdsniveauet som let, og at der skal øget træning til for at forbedre konditionen yderligere. En hest med lange flade muskler og tynd hud som tidligere har haft en god grundkondition når sædvanligvis dette stadium i løbet af 2. træningsuge. Hvis den ikke er for fed. For andre heste tager det en uge eller to mere. Fra og med 3. uge kan du lægge yderligere en dag til ugearbejdsskemaet og så småt øge distancen fra 9,5 km til 11 km. Hold samme tempo, men forlæng hvert travinterval til ca. 10 minutter, så du i alt traver halvdelen af rideturen. Når hestens puls/respiration viser at den er klar til at fortsætte, og benene og hesten i øvrigt, fortsat er uden anmærkninger, øger du lidt efter lidt til 16 km på 90 minutter, fortsat med tiden lige fordelt på skridt og trav. Hver gang du øger distancen og travintervallets længde, skal du standardisere rideruten, så du får kontrolpladser, som kan jævnføres med hinanden. På en 16 km ridetur kan du tage to eller endog tre kontroller. Terrænet vil naturligvis give en vis variation af hjertefrekvensen, men ingen må ligge højere end 80 - eller være mere end 5 minutter om at synke til i hvert fald 70. Hvis værdierne overskrider disse tal, skal du nedsætte den sammenlagte travstrækning ved at afkorte hvert travinterval. Omkring dette tidspunkt når du er begyndt at få en vis grundkondition skal du begynde at indføre et meget vigtigt element i programmet: Grundlæggende dressur. Dette er dit sikreste våben mod det næst-almindeligste problem for distanceheste nemlig rygømhed. Kun benskader er mere almindelige. For at kunne bære vægt over lange strækninger uden at få ondt i ryggen må distancehesten kunne bruge sin ryg. Dette kræver en vis grad af samling/balance. Hesten skal anvende bagparten og ikke forparten til at balancere vægten bagud hvor musklerne er stærkest. Men som kontrast til dette ideal, er der altfor mange heste, som går på forparten med hovedet oppe og ryggen sænket. Prøv selv at kravle rundt på gulvet på alle fire med hovedet oppe nogle minutter så forstår du, at dette er den absolut ubehageligste stilling, hvis man skal bære vægt. Lær hesten at give efter på biddet i korte men koncentrerede lektioner på en ridebane med jævnt underlag. Du skal føle hvordan bagparten skyder kroppen fremad i stedet for at forparten trækker bagparten fremad. Når hesten har lært at træde ordentligt ind under sig med bagbenene og bære sig selv, føler du hvordan ryggen "kommer op til dig" og bliver der. Efterhånden som hesten svarer bedre på dine schenkler, vægt og håndhjælp på ridebanen, bliver det også lettere for dig at få den til at gå i den rigtige holdning når du rider ud. Det er godt for hesten at lære at gå i selvbalance selv over ujævn bund. Men det er trættende, så kræv ikke at han skal gå i den form mere end 10 minutter af gangen. Når hesten ubesværet klarer rideture på 16 km og viser fremskridt på dressurbanen, sædvanligvis i begyndelsen af 2. måned, er den konditions- og balancemæssigt klar til korte galopintervaller. Vælg tidspunktet for galopanspringet når du allerede har travet flere gange og ved at bunden foran dig er jævn. Tag en rolig galop ca. 19 km/t. Det er den hastighed, som hesten af naturen vælger, når den løber omkring i folden. Af naturen? Ja, hestens indre data fortæller den at denne gangart ikke er nær så anstrengende som trav. Hvad hestens indre data derimod   fortæller den, er at galoppen er farligere. Ved hvert galopanspring lægges hele vægten på det ene forben, hvis væv altså skal tåle en kraftig belastning, Det er derfor vigtigt at du rider lige meget højre og venstre galop. Rid ca. 2-3 minutter til at begynde med - tag op i trav hvis underlaget bliver ujævnt. Tjek puls/respiration efter det næste galopinterval. Værdierne skal være lidt lavere end i trav, eftersom galoppen er lettere. Anvend dette skema til begyndelsen af tredje måned. Forøg hvert travinterval gradvis op til 12-15 minutter og hvert galopinterval til 4 minutter. Derefter bør hesten være klar til længere distancer. Men husk at hvis puls/respirationsværdierne viser, at hesten endnu ikke har kondition til at klare højere krav, skal du blive på nuværende niveau indtil puls/respirationsværdierne er tilfredsstillende. For at komme videre i træningen skal du øge længden på et af dine 4 ugentlige ridt. Først til 24 km, så til 29 km og til slut til 32 km i løbet af den næste måned. (Jeg foreslår at du anvender weekenden til disse ridt, hvor du formodentlig har mere tid, ikke bare til at ride, men også til at kontrollere hvordan hesten klarer denne stresspåvirkning. Fordel de 24 km på ca. 8 km skridt, 13 km trav og 3 km i rolig galop. Trav ikke mere end 15 minutter af gangen og galoper max. 4 minutter i træk. Tjek hestens puls/respiration efter hver trav/galopinterval. Pulsen skal være nede på 70 eller lavere og respiration mellem 56 og 60. Derefter skridter du 4-5 minutter og tjekker igen. Pulsen skal nu være ca. 60 og respirationen ca. 8-24. Er værdierne tilfredsstillende fortsætter du med næste interval i hurtigere tempo. Næste weekend øges til 29 km på stort set samme rute, forudsat hestens puls/respiration var i orden. Forøgelsen skal være 3 km trav og ca. 1 km galop. Hvis alt går godt, repeteres dette ridt den 3. weekend. På 4. weekend øger du til 32 km, del strækningen op i 8 km skridt, 19 km trav og knap 5 km galop - gennemsnitshastigheden er så ca. 11 km/t. Når hesten kan klare dette stressniveau uden anmærkninger så er den parat til sin første 40 km konkurrence. (I Danmark er LC fra 15 - 35 km. 4 års heste må starte LC efter 1. august det år de fylder fire. MA) Tænk ikke på dette ridt som andet end yderligere et skridt frem i træningsprogrammet. Ifølge min erfaring er det altfor ofte at korte distanceridt bliver nedbrydende kapløb på over 20 km/t (Dette er der ikke mulighed for i Danmark hvor LC og LB startes på idealtid med max 12 km/t, de korteste fritidsklasser er på 60 km. MA.) Husk på! At på dette stadium er hestens muskler det eneste væv som er færdigtrænede. Hestens sener, ligamenter og ben er fortsat sårbare. Desuden er der endnu en årsag til at tage det roligt: Højt tempo blandt mange heste vækker hestens konkurrencelyst og den kan blive vanskelig at holde, præcis modsat af hvad du gerne vil have. Hvis din hest har klaret træningen i weekenderne godt, skal den også nok klare dyrlægekontrollen i konkurrencen. Et lille tips: Lad ikke hesten spise lige før dyrlægekontrollen, det kan få pulsen til at stige. (Husk også at dyrlægekontrollen er en del af konkurrencen i distanceridt, så det er vigtigt at træne mønstring og at vænne hesten til at stå stille når den bliver undersøgt. MA.) Fortsæt med "fire dage i ugen" skemaet med tre 16 km ridt og et 32 km ridt i weekenden. Forøg længden på hver travreprise til 20 minutter, forøg nogen af galopintervallerne op til max. 10 minutter og tempoet til mellem 16 og 19 km/t.: Kontroller hesten samvittighedsfuldt, gå først videre når puls/respiration fra   viser at den med lethed klarer stressen og at benene hele tiden er kolde og uden hævelser. I løbet af femte og sjette måned kan du begynde at stresse middelvævene og de hårde væv - og forbedre udholdenheden til længere ridt. Galoparbejdet, som du har været i gang med i fire måneder nu, har skabt et stabilt grundlag for de hurtige muskelfibre, ligamenter og sener. Men selvom disse væv kan modstå øget stress, er benvævet fortsat sårbart. For at mindske risikoen for skader på benvævene, skal du kompensere for forøgelsen i tempo ved at nedskære antallet af ugentlige rideture fra fire til tre. Nu da hestens ligamenter og sener er i rimelig form, skal du forsøge at få den til at bruge sig selv mere økonomisk ved at forlænge skridtlængden, først i skridt og trav, og siden i galop. Hver anden uge forlænger du weekendridtet til ca. 56 km med hvert travinterval på 20 minutter og hvert galopinterval på 10 minutter. Med henblik på et 80 km ridt skal du udvide rammen for din viden om hvad der foregår indeni hesten. Udover at du tjekker puls/respiration skal du også lave "hudprøve" og se på slimhinderne. Begynd med puls/respiration først for at værdierne ikke falder for meget. Derefter kniber du fat i skindet på hestens bovspids et øjeblik med tommel og pegefinger og slipper det. Hvis huden ikke øjeblikkelig er tilbage på plads er hesten til en vis grad udtørret (dehydreret). Tjek yderligere ved at afprøve kapillærernes genfyldningstid: Tryk hårdt med pegefingeren mod tandkødet ovenfor hjørnetanden et øjeblik og slip. Den hvide plet der opstod skal fyldes med blod igen i løbet af et sekund. Hvis det tager længere tid en tre sekunder, har hesten store problemer med udtørring (dehydrering). Stop øjeblikkelig op og lad hesten hvile, giv ham tid til at drikke. Vent indtil puls/respirationsværdierne er normale (hvileværdier) - hvilket bør tage ca. 20 minutter - og derefter trækker du hesten tilbage til traileren eller stalden. Hvis der ikke findes noget vand, så lad ham hvile og vent til puls/respiration er sunket til 60 før du trækker ham hen til et sted hvor der er vand. Hesten bør komme sig i løbet af natten og bør kunne fortsætte med arbejdet næste dag, men fra og med nu skal du holde endnu mere øje med ham. Med en hest som uden videre kan klare stresset på 56 km lange træningsture incl. travintervaller med 19 km/t er det helt sansynligt, at du havner midt blandt dem som går i mål på det første 80 km ridt. Det betyder ikke at det nødvendigvis er godt at "gå efter det" på dit første 80 km ridt. Præcis som du gjorde på 40 km ridtet, skal du koncentrere dig om at holde hastigheden nede på 10-12,8 km/t det meste af turen og en eller anden kortere, let strækning kan du øge til 16-19 km/t, så du ikke overanstrenger de fortsat følsomme hårde benvæv. På et 80 km ridt kontrolleres hestens puls/respiration 4-5 gange. Hvis du har gjort hjemmearbejdet ordentligt bliver der ingen problemer pga. de ekstra 24 km. Efter ridtet lader du hesten hvile 2-3 dage i folden og derefter fortsætter du med dit "tre dage i ugen" skema. Hold dig til dette program resten af konkurrenceåret - for fuldt at udvikle "middelvævene". Og med et interval på 4 uger kan du ride yderligere 2 eller 3 80 km ridt. Hvis alt går godt kan du så småt øge hastigheden ca. ved det tredje eller fjerde ridt, så du i gennemsnit kommer op på 12,8 - 14,4 km/t. I løbet af vinteren giver du hesten og dig selv en pause fra de længere rideture, men bibeholder grundkonditionen med tre ridt om ugen på 13-15 km. Anvend 50% af tiden i trav: 9,5 - 16 km/t (hvis du kan) og resten i skridt. Hvis dårligt føre tvinger dig til kun at skridte, skal du imidlertid ikke blive urolig, du har alligevel et godt grundlag at bygge videre på efter vinteren. Når det igen bliver forår træner du hesten op til 80 km konditionen og anvender samme program som i fjord. På dette tidspunkt ved du betydeligt mere om hvordan hesten reagerer, så du har en ganske god ide om hvad du kan forvente dig af ham, og det bliver lettere for dig at planlægge konkurrencesæsonen end tidligere. Til sommer når du begynder med anden sæsons 80 km konkurrencer, har hesten været i træning i 18 mdr. Dens bløde væv og middelvæv er i perfekt form og benvævene er også blevet stærkere. Hesten er klar til slutfasen, hvor skelettet skal opnå styrke på linie med resten af kroppen og således at den, med sundheden i behold, skal forberedes til sit første 160 km ridt. I denne slutfase skal du benytte en særlig god svensk træningsmetode, som er udarbejdet specielt til marathonløbere. Disse idrætsmænd mærkede, at hvis man blev ved med at fortsætte langdistancearbejdet i langsomt tempo, så fik man ikke fuldt ud udviklet de hurtige muskler og savnede dermed kraft "i højeste gear". Problemet var at kunne anvende et højt tempo, som var nødvendigt for at øge styrken i de hurtige muskelfibre, og samtidig undgå den risiko det indebar for overanstrengelse. Det er svenskernes løsning kaldet "fartlek" (fart-leg), du skal benytte dig af: at begrænse det hurtige arbejde til kortere spurter og kun i sammenhæng med langsommere arbejde i større skala. Ved at variere tempoet i arbejdet fra langsomt til meget hurtigt nedsætter man risikoen for overanstrengelse af alle slags muskler, og alligevel påvirkes alle muskeltyper. Det kortvarige spurtarbejde giver en større respons fra knoglevævene, øger lungekapaciteten og udvikler en reserveenergikilde ved at øge de hurtige fibres anaerobe præstationsformåen. Du har allerede lagt grunden til dette program ved at indlægge mere variation i tempoet fra aktivt skridt til travrepriser på ca. 19 km/t og galoprepriser på ca. 25-26 km/t. I de hurtige tempi har hesten automatisk taget en vis hjælp fra sin anaerobe næringsomsætning. Men du har aldrig arbejdet hesten så hårdt at hjertefrekvensen er steget over 140 - 150 slag i minuttet (ca. det dobbelte af 72 værdien som du hører i når du har sat steteoskopet på hesten). For at fremkalde fuld styrke må hjertet drives op i det anaerobe område, til en arbejdspuls på 180 - 210 slag i minuttet. Præcis som i programmets øvrige dele går du frem lidt efter lidt. Begynd med en hurtig spurt om ugen. Tag den på en af de to eller tre kortere rideture i stedet for at tage den på den længere tur i weekenden. Så bliver belastningen ikke for stor. Læg spurtarbejdet til dage hvor der ikke er altfor høj luftfugtighed, så du ikke udsætter hesten for ekstra stress. For ikke at udsætte hestens ben for alt for mange stød mod jorden forsøger du at finde en jævn stigning i terrænet/let bakke med god bund på mindst 365 meters længde. Begynd at galopere længst nede og fortsæt hele vejen op - men ikke mere end to minutter. Hestens anaerobe brændselstank er hurtigt udtømt. Hop hurtigt af hesten og tjek puls/respiration. Du bør forvente en hjertefrekvens på ca. 120, hvilket viser at arbejdsfrekvensen lå på mindst 180 (på dette anstrengelsesniveau synker hjertefrekvensen ikke helt så hurtigt). Åndingsfrekvensen bør ikke være højere end hjertefrekvensen. Træk hesten så snart du har tjekket værdierne. Lyt igen efter 1 minut. Hvis hesten tolererer denne stress på en god måde, så er hjertefrekvensen sunket i hvert fald til 80. Åndingen ligger nok lidt højere end hjertefrekvensen, men skal være sunket noget. Efter yderligere 4 minutter skal hjertefrekvensen være tilbage til det sædvanlige "første tjek" niveau på 72. Efter fem minutter bør begge værdier være sunket til det normale. (Hvis den første hjertefrekvens du luttede til lå på et godt stykke under 120 og sank planmæssigt i løber af de næste 5 minutter, så skal du bare ride lidt hurtigere næste gang). Når du er kommet hertil i programmet ville du have meget nytte af et elektronisk pulsmeter, så du kan se hvordan hjertefrekvensen øges i arbejdet, uden at du behøver at stå af hesten og stoppe efter hvert hurtigt arbejde (hvilket er usundt for hestens system). I stedet kan du sagne farten til joggingtempo og på den måde undgå for voldsomme forandringer. (For at kunne sammenligne pulsværdierne i denne artikel, er det dog nødvendigt at holde stille. MA). Et pulsmeter koster fra 300 kr. og opefter alt efter hvor avanceret det er med mellemtider og pulsgrænser m.v. og hvis du ikke har lyst til at investere, kan du klare dig aldeles udmærket med steteoskopet, om end ikke med samme præcision. (MA) Gentag dette korte spurtarbejde næste uge, lidt hurtigere, hvis arbejdspulsen var for lav forrige gang. I løbet af fjerde uge, hvis alt er gået godt, øger du til 2 spurter om ugen, samtidig med de korte mindre belastende ridt, med mindst 3 dage imellem. Med dette tillæg i programmet vil du erfare, at hesten kan gå i mål blandt de første på 80 km ridtene. Fartleken gør det muligt at holde en højere gennemsnitashastighed end du kunne tidligere og med mindre risiko for skader. Når hesten er nået så langt er den fysisk i tilstrækkelig god kondition til at give sig i kast med et 160 km ridt. Gennemsnitshastigheden på de længere ridt er lavere end på 80 km ridtene, så på mange måder er stressen ikke sige så stor. Hvad hesten imidlertid stadig mangler er en større mental kapacitet. Heste som ikke er vant til at bære rytter mere end 5 - 7 timer som det tager for et 80 km ridt, taber vældig let humøret, hvis det pludselig kræves, at de skal gå den dobbelte distance. For at styrke hestens moral forlænger du nogle af weekendridtene i løbet af flere måneder, så du tilbringer 10, 11 eller 12 timer i sadlen. Du vil også opleve at du har brug for at øge din egen udholdenhed. Og du kommer formodentlig til at sætte meget pris på hestens anstrengelser, når du oplever din egen muskeltræthed. Eftersom du ikke har medhjælpere på disse rideture, skal du lægge ruten så du kommer til et skyggefuldt sted med vand mindst hver tredje time. Giv hesten en pause på 10-15 minutter og tjek puls/respiration mindst hver time. Hver tredje time giver du hesten en halv times hvil. Efter hver af disse rideture lader du hesten have fri i 2 dage, så dens væv når at bygges op igen, men uden at de kommer sig hundrede procent inden du stresser dem igen. Når du og hesten uden besvær klarer disse længere træningsture er tiden inde for de første 160 km ridt. (Man kan også vælge at gennemføre konkurrencer på de nævnte distancer/hastigheder som en form for træningsridt. MA) Ved konkurrencen følger du samme mønster, som du allerede har gjort med held gennemtræningen. Rid ikke en gennemsnitshastighed på mere 9,5 - 13 km/t, så du mindsker stressen til et minimum, og kommer hjem med en hest, som føler sig veltilpas og er glad for sit arbejde. Efter den første 160 km konkurrence giver du hesten to ugers fuldstændig hvile. Derefter begynder du igen med 3 16 km rideture om ugen og en på 56 i weekenden. Øg så småt længden på nogle af weekenderne igen og et par måneder senere er I klar til en ny 160 km konkurrence. Nu kommer I i mål i midten af dem som fuldfører, og det er fint. Nyd konkurrencerne, hav ikke for travlt. Pas godt på hesten, og næste år på det her niveau vil du opleve, at hesten er modnet mentalt og kan konkurere i forreste del af feltet. Kerry Ridgway
hej...jeg har en hest der hjemme,den hedder highlander(high) og er 13år og det er ca.4år siden han blev redet, det var en voksen mand der red ham og han skulle have købt ham, men high blev ved med at smide ham af, og til sidst sage han til high`s ejer, hvis de ikke kom og hentede high ville han aflive den..jeg hved ikke helt hvad high gør, men der skulle være noget med hovedtøjet..men high´s rigtige ejer tror ikke på at den er så svær, for han har haft ham fra føl og syntes altid han har været nem men han vil alievel gerne have en hestehvisker på ham..men high har været hingst længe og det kan mårske have gjort noget, og de nåede at få et føl med ham, den er nu 8år, og jeg er ved at ride den til, og ham er der ingen problemer med..men den gang high skulle tilrides satte bidet sig fast i hans hingste tand, men jeg ved ikke om det havde nogen betydning..men han er bare super sød på fold, og han elsker at strilet, men kan ikke stå bundet..men ellers er han bare en super dejlig hest..men hvad kan jeg gøre?..eller er der nogen rigtig dygtig hestehvisker på fyn? så ville det bare være super..håber der er nogen der kan hjælpe mig..vrinsk highlander og sille..
Tja... kommer an på hvad du mener med hestehvisker. Hvis du mener træning på en mere naturlig måde, så ville jeg også anbefale noget horsemanship. Hvis du leder efter en hurtig løsning, hvad så med en clairvoyant? Hvis du kunne være interesseret i sådan en løsning, så kender jeg nogle enormt dygtige nogle. Så må du sige til. -Anne
jeg vil godt lige indskyde at det at kontakte en clairvoyant bestemt IKKE er en hurtig løsning! det betyder at i kommer til at arbejde med at få en fælles tillid og respekt. og ja, det lyder ikke til at være nogen dårlig idé. måske ville en god ridelærer eller en voksen erfaren rytter være bedre for jer. har du undersøgt om der eventuelt er noget der gør ondt på den i forbindelse med ridningen? men i har brug for noget hjælp. ingen tvivl om det. bedste ønsker til jer. held og lykke med det kommende arbejde. hvis du arbejder tålmodigt og vedholdende skal du nok få et godt resultat! janne
Hej. Bare lige indskydelse til Janne. loesning er nok det forkerte ord, men det betyder bestemt ikke at det er en daarlig ide. Det der forgaar hvis man laver en clairvoyance, er jo at du faar stoerre indsigt i hvad din hest taenker og foeler, og du kan derfor tage hensyn til dette. Det betyder jo ikke at du nu gaar ind i en helt ny fase med dit dyr, og i skal laegge meget mere arbejde i det, det er bare en hjaelp til at faa dig til at forstaa dit dyr bedre. -Anne
hjalp mig og min hingst. shane.dk Han kunne ikkke trækkes eller indfanges på folden og squire er ligesom din 8 år. Jeg sendte ham til shane i 2 mdr. og fik en forandret hest hjem. Billigt var det bestemt ikke, men det var løsningen for os. Shane kan være svær at få fat på og der er lang ventelist, men ventetiden er det værd, mvh trine
jeg synes du skal hoppe lige på det med det samme. jeg købte for et par måneder siden en dejlig dejlig fjordhoppe som havde nogle problemer. jeg havde en "hestehvisker" ude og "tage en snak" med hende. og det har vendt himmel og jord for os. det er de bedste penge jeg nogen sinde har givet ud. og jeg kan på det varmeste anbefale det. hvis du har lyst til at høre nærmere om det er du velkommen til at skrive privat. men klap på skulderen til dig. glæd dig! det bliver fantastisk!
Jeg har en dejlig 1års Oldenborg hoppe og kom til at tænke på hva hun enlig skal kunne i hendes alder?? Hun kan stå bundet uden problemer, blive striglet over alt, løfte alle 4 hove uden brok samt gå pænt når vi trækker ture. hva kan man lave med hende ud ovet at strigle og gå ture?? vil helst ikke tage hendes "barndom" for hurtigt fra hende..
Hey  Du kunne fx. lege med hende i et ridehus eller Rotunde   Læg noget plastik ud på jorden med to bomme på så det ligge som en vandgrav.. Og træk hende igennem den - stop dog mens legen er god  Og du kan stille nogle kegler eller spring støtter ud og lave nogle slalum (staves ?) Ellers kan du få hende til at gå over bomme der ligger på jorden... Har du moderen kan du tage hende med på træk tur - evt. rundt om nogle folde eller andet ? Du kan også vænde hende til lyde - fx. ta nogle tomme sodavands dåser og bind dem på en snor med lidt mellem rum og træk hende i den ene hånd (HUSK at have tov i hende) & dåserne i den anden hånd & kør dem evt. over hendes ryg hvis hun intet har imod dem  Håber du kan bruge noget af det  Mvh. Julie
1 års heste skal faktisk ikke kunne noget særligt. Trækkes med Kunne berøres over det hele eller det meste af kroppen Løfte alle 4 ben Måske trækkes i trafik. Ellers skal den vel bare gå og være plag? Hellere at de er lidt for lidt håndteret i den alder, end håndteret for meget og forkert!
det vil jeg prøve. der er ikke ridehus eller ligne der hvor hun står.. Har ikke hendes mor og har desværre aldrig set hende  Hvor gammel skal hun være før hun skal ha hovede tøj på og skal longeres (staves??) Flere ider ønskes gerne 
Jeg synes det lyder som om den kan det den skal. Evt. træk den med i byen hvor der sker lidt mere, trafik, stævnepladser - køre i trailer er også en god ting. Lyde, berøring med ting på hele kroppen. Men alt det med øvelser synes jeg ikke er nødvendigt. :Pia
altså jeg skal vende hende til noget trafik og larm? Hun står lige ved langeskov by så larm er der masser af mulighed for.. men ellers skal hun bare gå og hygge og blive ældere? Vil ikke ødelægge min hest med at gå for hurtigt frem med noget derfor jeg spørg jer kloge folk hehe 
Den skal gå ude på marken og nyde sine unge år. Når den kan trækkes og få løftet ben er det fint. Den skal nok få lært alt det den skal lære. Jeg er meget imod at de skal kunne alt muligt fra de er små. Katrine
En hest bør man ikke starte at longere, før den er nogenlunde udvokset, hvilket vil sige omkring 3-årsalderen. Min knægt kan få løftet hove, blive trukket, gå i trafikken. Har aldrig prøvet at binde ham, men det må jeg lige få afprøvet en dag 
Min Diablo er 16 måneder, og han kan faktisk mange ting allerede. Ud over at blive striglet (hvilket også indebærer at få ordnet hove) så er han rigtig nem at trække med (han går oftest for løs snor), han kan stå bundet, kan læsses, han er ved at lære at stoppe og dreje når jeg gør det. Og så kan jeg lægge en trøje hen over ryggen på ham og hen over hans hovede, han har haft en hut på og snart skal han prøve at have gamacher på. Pt har vi også øvet lidt med vandslangen, så han vænner sig til at blive skyllet. Derudover er der mange andre ting, som jeg gerne vil lave med ham, så han oplever nogle ting og så han blvier så nem som muligt at have med at gøre. Det er fx klikkertræning, møde farlige ting (som fx paraplyer), være bedre til at være alene (både i stalden og på gåture), slalom og lignende på banen. Og faktisk mange flere ting. Min holdning er at så længe man ikke presser plagen og så længe man "leger" det ind, så kan man lære dem rigtig mange ting uden at de på nogen måde tager skade af det! Du kan i denne tråd   læse mere om de forskellige holdninger til opdragelse/"træning" af plage. Linda.
ikke ret meget,lad nu være med at have så travlt med de små. Så længe du kan trække med den og den finder sig i smed og dyrlæge, så er det hele fint. Resten af tiden skal den opdrages af andre heste. Hilsen Dixonfan
lige pt går hun bare på døgn fold og hygger sig med 3 andre heste der er dog ingen andre ung heste hun kan lege med  Er kun ude og gå en lille tur med hende og strigler hende også kun.. ville bare høre hva du/i laver med jeres og om jeg er forkert på den når hun ikke kan mere end hva hun kan 
hejsa jeg skal til stævne den 16/17 september.. jeg stiller op i LD dressur og LC1 dressur... hvor finder jeg de dressur programer henne?
hjemmeside, kan du finde lc1 programmet hvis du i søge funktionen skriver - kritikker - også klikker på den første af søgeresultatet... LD tror jeg ikke der er noget officielt program der hedder måske er det et klubben selv har lavet... held og lykke Mette
er der ikke noget der hedder LD dressur. det laveste dressurprogram i DRF`s regi er LC1. Du kan finde alle DRF`s dressurprogrammer herimellem også LC1 på dansk rideforbunds hjemmeside - du skal bare søge på "kritikker" i søgefeltet øverst på deres hjemmeside. LD dressur findes som sagt ikke officielt, så der må du konktakte arrangørerne af stævnet, og bede om at få tilsendt programmet. Held og lykke til stævnet 
Hej Jeg har et par spørgsmål. Jeg skal starte 28km i august og 40km senere på året (hvis ikke Impulls bliver solgt inden) Det er en OXer jeg rider på 5år. Først: Kan i fortælle bare sådan ca hvordan i på disse distancer deler det op i gangarter. Altså hvis i feks rider 20% skridt 40%trav og 30%galop. Er det noget i kan sige noget om?? Det andet er: Jeg har en strækning nede i "min" skov på 1.5km som jeg pjejer at galoppere hele vejen og Impulls er ikke det der minder om træt bag efter, vi skridter et par 100m og så er han klar på at galoppere igen. Er det helt normalt for en OXer eller er han naturtalent? Det er første gang jeg rider OXer og min gamle "alm hest" har jeg skulle træne op til det og så var hun træt bagefter, Impulls gør det bare. Håber i kan hjælpe Maya Ps kender godt til distance-hjemmesiden men kan ikke åbne den i øjeblikket.
Er det en clear round eller en idealtids klasse du skal starte? Hvis det er en idealt tid, skal du jo få det til at passe så du rammer tiden. Det lyder som om det er en frisk dreng du har dig, har du prøvet at ride med puls ur? Det kunne være interresant at se hvor hurtig han er til at pulse ned, på den måde kan du også se om han bare har meget tænding, eller om han virkelig er i super form.
Hejsa Min ishoppe gør det samme, vi kan sagtens galopere 2,5 km, tage et par hundrede meter i skridt og så er hun klar igen.   Jeg tror det kommer meget an på deres løbeglæde.  Du skal være meget opmærksom på, at hesten sikkert helllere vil gå galop end trav over de lange distancer.  Det skyldes, at den skal bruge flere kræfter for at trave end galopere. Men hesten ved bare ikke, at når den galoperer, så belaster den kun et bagben i "springet".  Dermed er der større risiko for overbelastningssskader, da al vægten jo ligger på et bagben ad gangen.  Jeg har brugt ca. et år på at komme op og galopere så meget som jeg gør nu og er stadigt utroligt opmærksom på at ride lige meget højre og venstre galop, når jeg rider Jeg træner desuden korte ture i et højere tempo end de lange F.eks. tog jeg i fredags en 20km. tur på 1 time og 45 det gik stærkt. (dvs. skridt 1km ud og 2km. hjem.) Resten foregik i galop, hvor det var muligt og ellers trav og en anelse skridt, hvor der er asfalt. Ljóska tilbyder selv at løbe hele vejen, så jeg må holde igen, når vi skal "pulse ned". (Har desværre ingen pulsmåler)  De lange ture foregår primært i trav, hvor vi har fundet en god kadance, som hun kan gå i i timevis uden at bive træt.  Galop er endnu bandlyst på de lange ture, for hun kan endnu ikke selv styre det og kender ikke sine egne begrænsninger, hvilket resulterer i en meget øm hest dagen efter   Men OX'erne er ofte fantastiske til at komme ned i puls. En af min bekendte vandt LB'en i Bernstoffparken med en gennemsnitstid på 14,5 km. i timen på sin OX'er. Den er kun 5år gammel, men er "naturtalent". Mvh. Sarah
Tak for jeres svar. Det er på idealtid, men selvom det skal passe med tiden kan jeg jo hvis jeg galoppere mere også skridte mere og få samme tid i mål...?!? Jeg har desværre ikke et pulsur hvad koster det ca og hvor henne? Jeg har ikke planer om at han skal gå galop over længere strækninger end det han gør nu pga hans alder. Han vil selvfølgelig kunne komme til at gå meget længere med træning når han kan dette efter bare at være redet i på banen og alm hyggeture. Hans far har vist også gået væddelæb så han har nok arvet noget;o) Mvh Maya
Du skal sørge for at ride et så jævnt tempo som muligt. Fx en langsom arbejds trav på 13 km/t. Og så kan du lægge lidt galopintervaler ind samt skridt, så din ideal tid kommer til at passe. Rid evf. lidt langsommere på den sidste del, så du er sikker på at hesten har pulset ned, så den kan gå glat igennem dyrlæge kontrollen. Men altså ikke noget med væddeløb, det er vigtigt at hesten går med en så jævn puls hele tiden, så den ikke bliver udmattet. Et pulsur som man kan ride koster ca. 1000 kr. De købes ved Tanja van Willigen eller hos AT Rideudstyr. Jeg har købt mit ved Polar, gennem sportsmaster men det var temmelig dyrt. Du kan også købe et pulsmeter til mennesker (kan somme tider fåes til 300 kr i supermarkeder) det er nemt at bruge i dyrdælge kontrollen for at tjekke om du kan gå til puls, men du kan ikke ride med denne måler.
Hej HEj  Nogen der kan anbefale et rigtig godt bid til en unghest på 5. Han er lidt ustabil fortil, og skal derfor bruge et bid som får ham til at suge mere på biddet, og får ham til at ligge mere stabilt fortil. Nogle gode forslag??? 
Man kan få et bid der hedder "uddannelses-bid" som er kanon godt til heste der har svært ved at acceptere bidet og ligge sig til.. Jeg har selv brugt det og det er super...   
Jeg har lige bestilt et Sprenger KK Conrad Ultra, som er tredelt,(16 mm tykt) til vores unghest. Det skulle være det bedste at putte i munden på dem rent anatomisk... Og som de andre siger så suger de fleste heste bedre på et tredelt 
Hvis du har en fornuftig hånd ville jeg vælge et stangbid med faste stænger. Det er det der ligger roligst i munden på din hest, og der er næsten ingen steder at det kan gnave. Derimod ville jeg aldrig putte et tredelt bid i munden på en unghest. Der kan de mærke din mindste bevægelse i flere led, og det kan gnave hesten rigtig mange steder. Mvh kit
Altid brugt 3 delt bid..og det har mig bekendt aldrig gnavet nogen steder.. At hesten kan mærke den mindste bevægelse mener jeg da er et plus.. Jeg kunne så aldrig finde på at bruge stangbid til uddannelse..men sådan er vi jo så forskellige.. Man bruger jo det man mener virker bedst.. Men jeg vil altså klart anbefale det 3 delte..
Et 3-delt bid ER det bedste. Det ligger godt i hestens mund, mere lige end et 2-delt bid, der er ikke den irriterende samling midt på tungen, og der er mere, hesten kan "lege" med. Et 2-delt vil gnave på hestens tunge, og det vil ligge skråt i hestens mund. Du skal sørge for, at det er et kvalitetsbid, du køber, ikke et billig-bid. Det skal være lige langt og lige tykt i begge sider. Det må gerne være et tyndt bid (nogle kalder det skarpt). Et tyndt bid fylder ikke så meget i hestens mund, så det er mere behageligt for hesten at gå med. Det er ikke hårdere ved hesten end et tykt - tværtimod. Held og lykke. Med venlig hilsen Line.
Jeps...jeg er også med... Skal ride MB2 og MA1 mandag, står på venteliste til MB1 tirsdag og skal ride MB3 onsdag! Held og lykke i dine klasser 
selv ride (er udpræget hyggerytter), men kommer og ser min underviser springe torsdag, fredag og søndag. Hun skal starte på 3 heste.
jeg skal også ride tirsdag torsdag og fredag. jeg skal ride la4 og står på venteliste til la6 tirsdag. og så en enkelt ulc både torsdag og fredag mest for hyggens skyld... pøj pøj til alle som skal starte der ude... er der nogen som skal ride kraft cup mellem runde i skive? vrinsk fra jeanette og big ben...
Hej! Vi er også et par stykker der skal deltage. Med et par heste hver i spring fra torsdag - søndag. Jeg er i sidste øjeblik kommet i den situation at jeg skal have min datter med, hvorfor det ville være optimalt at sove i campingvogn. Kan man mon leje en campingvogn i nærheden, som man kan få opstillet derude og afhentet igen? Prisen er ikke afgørende.
Nu er hyphesten og jeg lige flyttet fra det midtjydske så der er lidt rigelig langt. Hilsen
hej jeg håber at der er nogen som kan hjælpe når jeg rider min 6- årig hoppe mangler jeg lidt mere spil i munden dvs. jeg ønsker mig at hun skummer lidt mere. Jeg har ikke problemer med at ride hende på let hånd og hun er vandt tl at blive redet for bene. Dog kan hun blive stædig ved overgange fra galop til trav hvor hun går lidt i mod. Hvad skal jeg gøre for at ændre på problemet?? billed hvor der tydelig ses at hun ikke skummer     mvh mieke
At en hest skummer er ikke ens betydene med at den går (korrekt) til biddet, ligeledes at hvis en hest ikke skummer, betyder det ikke at den ikke går korrekt. (Hvis du forstår hvad jeg mener  . Skummet, kommer an på hesten, Og tildels hvor meget den arbejde med biddet som du siger. -Men det kan jo være at din hest arb. på biddet, så den ikke skummer så meget 
nej self. er det at den ikke skummer ikke ensbetydende med at den ikke går i korrekt holdning. men jeg synes at hun mangler lidt mere spil på biddet hvis du forstår hvad jeg mener??  jeg rider med et tredelt bid på hende mvh mieke
For mig ligner det ( fra billedet) at hun ikke er nok fremme til tøjlen. Altså er bag biddet. Hun arbejder godt nok med næsen fremme foran lod, men mangler lidt afskub og ryg. Prøv og arbejde med mere støtte på tøjlen - uden hun hænger i den og du trækker. Du får hende til at få mere tillid til biddet ved at ride mange overgange og tempovekslinger - skiftevis dybt og lidt højere, så hun lærer og følge din hånd. Ps. Du sidder rigtigt godt!
Du mangler noget mere fremdrift bagfra forstået på den måde at hesten skal sætte bagbenet ca. ind midt under rytteren for at få gang i ryggen. Det er sædet der skal sørge for denne fremdrift.   Lige et billede for at illustrere. Siden kan man så løfte hesten med schenklerne fremmme for at få mere bæring eller sætte hesten mere bagtil ved at lægge schenklerne længere tilbage. Samtidig skal hesten rides dyb (under mankehøjde) for at få så god en blodgennemstrømning som muligt og dermed opbygge overlinjen. Så frem og ned. Jeg har lært mine heste at tilbagelagte schenkler betyder overgang til anden gangart eller blot at de skal løfte bagbenet mere inden de sætter det frem. Det har den effekt at jeg kan lave en overgang uden tøjlehjælp og dermed ikke så let trække ryggen ned på hesten i overgangen, da det næsten altid er derfor hesten går imod. Det skal dog siges at hesten skal lære denne hjælp ved at bruge tøjlen i starten og derefter mindre tøjlehjælp og mere schenkelhjælp. Hesten vil nemlig løbe stærkere i starten fordi jeg jo beder den om at træde længere ind under sig og dermed også få et større afskub = fart. Hesten skal dog være ret stærk i bæringen for at de kan klare at blive sat bagtil og sædet skal være kraftigere for at kunne bibeholde den lange skridtlængde, når hesten nu også skal løfte benet inden den sætter det frem. mvh. Britta
tak for svarene.. Hun er fra naturens side ikke den der elsker at arbejde hårdt, dermed forstået - jeg skal drive meget på hende. Kan kan godt se at på billedet, at jeg ingen kontakt har til hende. Har lagt et billed mere ind, hvor jeg så vil mene at hun går frem til biddet. Egentligt har jeg ingen problemmer med at "bestemme" hvor hendes hoved skal være, dermed forstået at jeg både kan ride hende ned og dyb, men også samlet. Men ofte i samlet arbejde mister hun hurtigt energien og samlingen går fortabt.    
På billede nr. 1 har du et bedre afskub, men energien går nedad istedet for opad og kan derfor ikke nå frem til den høje rejsning. Det gør at hesten trækker i dig og det er også udemærket, men for at du kan få opbygget overlinje er du nød til at få hesten til at løsne sig og samtidig gå op af bakke. Det gør den så på billede 2, men har her også en længere skridtlængde og ser ud til at ligge hårdere på hånden. Det er den skridtlængde du skal arbejde med indtil hesten er stærk nok til at kunne sætte sig. Grunden til du har problememr med fremdriften i samlingen kan være både manglende styrke fra hesten eller dine egne hjælpere som ikke er gode nok. Personligt ville jeg ride hesten dybere i den opbyggende fase, men det må du jo gøre som du selv synes.  mvh. Britta
iaften kl. 23.25 på tv2 kommer der en udsendelse "hundeliv" der bl.a. handler om klikkertræning... Jeg skal ihvertfald se det.. det kunne være man kunne få nogle fif til hvordan man bruger den dér klikker (også til hestene) 
Dav til jer.. Jeg vil gerne træne hestekundskab med en hest som jeg har lejet for at kende den bedre.. Har du et tip og kan hjælpe mig så vær sød at skrive til mig... Hilsen Hannah 12-13 
Når det er for at i kan komme til at kende hinanden bedre ville jeg starte med at gå nogle hyggelige ture med hesten, hvor den får set sig om og får lov at græsse lidt... Og så lege lidt med den, fx med plastik (gå på det, have det over sig) bomme (gå over, bakke imellem) og andet sjovt du evt kunne finde på..
Hejsa Mig og min søster skal til distance i hedeland de n30. juli- det er første gang vi skal afsted og viskal ride 25 km. Nu er spørgsmålet så, hvordan bør man træne op til, hvor meget bør man ride ture eller på bane. Situationen er den at vi nok tager på ferie tirsdag den 25. til fredag den 28. juli hvilket jeg har det skidt med, man kan vel ikke rigtig tillade sig at lade dem stå 4 dage så tæt op til?? Håber på forskellige råd oggo hjælp for jeg vil selvfølgelig have en hest som jeg ikke behøver at være bekymret for om vilkunne klare det..
På 4 dage taber hestene ikke kondien. Og en hver almi. redet dressur/spring/allround hest kan snildt gå 25 km distance - så det behøver man ikke at træne specifikt til. Det eneste man skal træne, hvis man ikke har prøvet distance før, er rytterens bagdel og psyke   Synes man, at 3 kvarters skovtur i roligt tempo er en LANG tur, så ville det være en ide at ride ture på 1½-2 timer bare for at vænne sig til at være i sadlen i nogle timer af gangen. Håber I får godt vejr, og nyder denne dejlig sportsgren. MVH Charlotte PS: Har i yderligere spørgsmål er i velkomne til at skrive her, eller via privat besked.
den normale daglige arbejde går nemlig ud på at for løsgjort hende, redet hende dyb og frem. Jeg tror også at hun endnu mangler styrke til at kunne bære og rejse sig selv. Jeg forsøger slet ikke selv på at få hende samlet når jeg rider selv, men kun når jeg for undervisning. For det at få hende samlet under korrekte" forhold er ikke så let. (Ser ofte mangler som prøver at få hesten op at gå ved hjælp af tøjlen). Men det er vel bare et spørgsmål om tid og det tager langt tid, men senere hen vil jeg vel få gavn af det  mvh mieke
På billederne du efterfølgende har vist, er fremaddriften lidt bedre, dog er det som om du helt mister kontakten til hende alligevel - Altså på det øverste billede er din tøjle løs. Når du driver hesten frem - skal du - for at få energi i hesten, møde op på tøjlen. Om tøjlen er stram eller løs har ikke så meget og gøre med om det er behageligt for hesten - det er mere hånden i sig selv (denne skal være fleksibel) På det nederste billede sidder du med hånden lidt låst, hvorimod på de andre, kommer den op, for ligesom og "give af tøjlen" - dette er dog ikke helt hensigtsmæssigt, da hesten (for at kunne samle sig) skal have støtten. Når man rider de halve parader igennem, kan man kort løsne indvendige tøjle for at rose, men derudover mener jeg tøjlen skal være stram men elastisk (altså fra hånden) Jeg vil mene, du sagtens kan forlange gradvist at hun skal samle sig yderligere, men du er nødt til at hjælpe hende via støtten. For at du kan ride "tilbage" skal du have den fremaddrift som du mangler lige nu og her - derfor må du få noget mere energi "i" hende, sådan at du kan ride tilbage og stadig have energien. Håber du forstod? 
Jeg tillader mig forsigtigt at kommentere dit sidste billede 1. Det ser ud som om du spænder lidt op i dine skuldre, hvis du kan slappe lidt af vil du også kunne føle og indvirke mere følsomt fortil. Conni
tak for svarene. Kan hører at der er meget jeg skal arbejde på - men det vidste jeg også godt i forvejen 
Hejsa Nogle her der overvejer at stille hingst til forbesigtigelse? i så fald sender i ham i byen eller træner i selv? Hvis i selv træner, hvordan har i så tænkt Jer at sætte forløbet op? Malene
   mvh Rikke
Hej Marianne Du er velkommen til at skrive til min mail ( ) lidt nærmere hvad du har brug for - måske kan jeg hjælpe. Horsemanship er jo (som så ofte diskuteret herinde) et vidt begreb... Mvh Nina
Hey... jeg skal sammen med en anden pige tilride en 4 års hoppe, som aldrig rigtig har været i hænder. hesten er blevet longeret nogle gange med hovedtøj, og reagerer nogenlunde på stemmen... hun kan derudover strigles, løfte hove, men kun være bundet i et enkelt tov... hvor meget kan man begynde at arbejde med hende??? Hun skal selvfølgelig lære at reagere bedre på stemmen før vi går videre - hvor tit og hvor meget skal vi træne med hende?? jeg har tænkt på at longere hende 15-20 min hveranden dag og så gå ture og øve generelle ting som at blive vasket, trafiksikkerhed osv. de andre dage.. vil det være for hårdt et program?? ***Gry***
Jeg ville passe på med at longere for meget.. ikke så meget fordi det er hårdt men hvis i optræner hesten til at ordentligt muskelbundt inden tilridningen så er det mange gange nemmere for den at smide jer af pommeren til hvis den har de lyster..
okay... så mere arbejde med den i stalden og ture?? - eller bare op på ryggen af hende "næsten" så hurtigt som muligt?? en anden ting er at de havde prøvet at spænde en gjord på hende... normalt ville heste da løbe væk fra det nye, alts¨løbe rundt i longen... men hun gik i stedet til angreb på hende der lagde gjorden på hende... nu ved jeg ikke hvordan det er foregået - men kan da umuligt være normal opførsel...??? ***Gry***
Jeg ville hygge og gå lidt ture og lignende.. hvis jeg følte den var klar til rytter ville jeg nok rimeligt hurtigt kravle op.. gerne med en trækker på de første par gange så den kan vende sig til rytteren.. Og så suplere med longering 1-2 gange om ugen.. Jeg har også en der kan finde på at gå til angreb hvis han bliver presste fx hvis en han ikke har respekt for prøver at presse ham eller hvis de kommer i nærheden af ham med en pisk.. han har en meget stærk personlighed og vil gerne bestemme.. Det kan også være tegn på smerter eller gjorde kramper..
takker for svaret... jeg tror måske at det er fordi hun ikke har så meget respekt for mennesker endnu - har jo ikke rigtig været i hænder... Så er masse gå ture og mønstringsøvelser og og øvelser i stalden er nok lige sagen... hmm... nogen ide til hvordan man lærer hende at stå bundet i to kæder - der er ingen problemer når hun står i en kæde. Men i to går hun i panik... skal man bare blive ved med at sætte hende fast igen - eller bare acceptere at hun ikke kan lide det...???
Mht muskler, så er jeg uenig. Hvis hesten har en svag ryg og du bare hopper op, vil det gøre endnu mere ondt end ellers. Jeg skal også selv op på ryggen af min hest igen. Hun har stået stille i godt 5 måneder pga dårlig ryg, og jeg begyndte så forfra med at træne ryggen op mm. Desuden - hvis din hest stoler på dig, og du "spørger" den om lov i stedet for bare at springe op - så skulle du gerne undgå at blive smidt af  Mht tov - hvorfor ikke bare lade hende stå med et? 
Jeg hjalp engang med tilridningen af et kænpe lokum af en Holstener. Den havde kylet ejeren noget så eftertrykkeligt af og jeg fik samme tur da jeg havde været på den et par gange. Gik så i den modsatte grøft og longerede hesten 1 time dagligt i en måned, ikke bare at stå på midten og lade hesten nusse rundt med indspændinger, men at få hesten til at søge frem i hånden (longen), runde sig i hele kroppen og træde indvendige bagben ind under sig. Der blev trænet afkortninger og øgninger, overgange - alt det man nu engang gør for at bygge muskler op. Da den havde fået noget ryg og noget bagbart, hoppede jeg op igen, og der var overhovedet ingen problemer. Filosofien bag er, at hesten ikke har nogen grund til at smide dig af, hvis den kan bære dig (muskler) samt kender og stoler på dig (daglig intensiv træning) Du skal naturligvis ikke longere din hest 1 time om dagen med mindre du virkelig ved hvad du laver, for forkert longering ér belastende for benene. Men jeg mener så afgjort at dit forslag med 15-20 minutter dagligt er et udemærket udganspunkt.
Gå over bomme med den hveranden dag, det gir nogle rigtig gode rygmuskler. Bare 10 min mens den alligevel skridter varm. Bagefter kan du longere som du gør nu. Et godt råd jeg fik da min nu 4 års skulle ha gjord på første gang er at sætte et træktov eller andet fast i gjorden og rundt om bringen så behøver man ikke stramme gjorden så meget i starten. Det samme kan man gøre med sadlen de første par gange inden man begynder at hoppe op.
Vi har en god hjælper ude ved os... skamlen Sten... jeg er kun 157, og rider heste til på170, ligegyldigt hvor let eller tung man er belaster man hesten en del når man skal op og sidde, hænge eller hvad man gør,... han er meget vellidt lille sten... også på voksen holdet om mandagen.. heh heh... Og nej, jeg synes bestemt ikke at programmet lyder for hårdt... jeg træner gerne mine ungheste(og andres når ejg har dem ) 5gange om ugen, selvfølgelig ikke altid lige hårdt, og kravler da temlig hurtigt op på den... hvis den er 4 har den også nok lidt muskler i ryggen, men det er jo klar de skal opbygges fær at man spurter rundt med den... og bare sidder i nedsidning, husk kun letridning de første 3mdr, mindst... ingen nedsidnin, så belaster du ryggen mere end nødvendigt... Men longearbejde er altid en god ting... .Jeg longere gerne 10min inden jeg rider tit... hvertfald på de unge, for så undgår man så meget kamp, og begge parter får en bedre oplevelse... held og lykke