Hej folkens. Jeg er lidt i tvivl om hvad jeg skal sætte min hest ned til i wrap/hø. Sagen er at han for liiidt for meget vom og har hurtig tentendes til at blive for tyk hvis man ikke nøje planlægger hans fodring. Her om vinteren hvor de gik på fold fra 8-18 fik han 8 kg wrap i boksen. Men nu går han ude fra 8 til ca 20-21 stk og derfor synes jeg at det er alt for meget wrap han kommer ind til og får om natten. Han bliver for tyk. De har frøhalm på folden som de tit står og æder af flere timer ad gangen, hvilkne jo også medfører at de får vom. Hvor meget skal min hest have i boksen til natten af wrap ? Egentlig burde han jo ikke få noget derinde, for han har stået og mega spist på folden - men han skal jo have lidt til natten. Så altså, det skal være nok til at holde hans mave igang til næste morgen.
er der jo ingen foderenheder i, det er bare tyggetud, så jeg ville bestemt ikke fjerne noget af wrappen 
Han skal have fjernet noget af wrappe, han bliver for tyk.   Så han skal sættes dratisk ned, men til hvor meget :S Han får også en smule halm i boksen, men det gider han ikke rigtig æde.
Hej alle.  Jeg har en new forest på 140 cm, med lidt for mange kilo på sidebenene. :0( Han bliver brugt 5-6 dage om ugen. Han får 2 håndfulde lucerne uden melasse, med hans vitaminer i. Maks 3 kg hø,frøgræshalm på folden og byghalm i boksen. Frøgræshalmen spiser han ikke meget af. På folden er der næsten ingen græs, og han har kun et lille stykke at gå på. Han har en meget hård spækkam.  Men jeg aner snart ikke hvad jeg skal gøre for at slanke ham. Han elsker at blive brugt, og er bestemt ikke doven. Men hvad gør jeg for at slanke ham, og måske fjerne lidt ef spækkammen???  Gode råd modtages med kyshånd. :0) 
Rid mere, og hvis 'næsten ikke noget græs' betyder at der er græs så overvej at tage ham helt af det. Så et eksempel sidste sommer på hvordan et par fjordheste på en totalt nedbidt fold holdt huld bare af at gå og gnave det græs der voksede op, og holde folden nedbidt. De fik intet andet foder og de så godt ud. Så selv om folden er nedbidt lige nu så vokser græsset og han går og spiser mere end du tror.
insulinresistent? (Sukkersyge). Du kan prøve at søge lidtg her på forummet, men ellers - fjern ALT sukker fra ham, inklusive græs og godt hø/wrap. /Lene
jeg vil sige at den slet ikke skal have melasse og brug alfa-a i stedet for lucerne. Lucernen indeholder i forvejen 10% melasse (i hvert fald den fra Dangrønt) og så ekstra melasse oven i. Min pony vejede sidste sommer alt alt for meget. I vinter har jeg kørt på safe & sound fra brogaarden (ca. 6-800 gram dagligt) + lidt alfa-a, afhængig af årstiden har den fået mellem 2-600 gram. Det blev mega koldt i stalden i vinter så der fik den lidt ekstra. Så har jeg suppleret op med vitaminer og den har fået roepiller som også er godt for fordøjelsessystemet. Desuden har den fået gærkultur siden februar måned for at gøre tarmfloraen klar til græsset. Måske det har haft en betydning for fordøjelsen også. Den har så fået alm. godt hø ved siden af, nok 3-4 kilo om dagen. Den har tabt sig noget der ligner 75 kilo over vinteren vil jeg gætte på. I hvert fald 8-10 huller i gjorden så vi nu for første gang i flere år skal ned i gjord størrelse. Den har ikke været redet ret meget, og det sidste mave skal nok af med motion. Nu kommer den så lidt på græs igen og så vil den tage på kan jeg se, men der er ikke ret meget græs og den bliver også forfangen af for meget, så tror ikke det bliver så slemt denne sommer. Hvis den har spækkam, er den så ikke forfangen eller måske tæt på at blive det? Jeg vil i hvert fald være ekstra varsom og tage den helt fra græsset hvis den har hård spækkam.
Jeg går rundt og leder efter hestesko til hesten, nær Fredericia og Taulov. Ellers er det nogle hjemmeside, der kan skaffes?? Håber at DU kan hjælpe mig med det. Jeg kan helt ikke finde ud af det. Men hvor tit skifter Man hestesko på deres hest?? Og hvad koster det med fire sko men hvilke sko i vælger? Tak 
Hej Heidi. Du skal kontakte en beslagsmed, og lade ham vurdere hvilken sko hesten skal bruge, og hvor længe der skal gå mellem skift af sko. Han har alle sko med, men kan ud fra hestens hove vurdere hvilken en den enkelte heste vil trives bedst med. De fleste heste går mellem 5-8 uger, og prisen for 4 sko ligger mellem 800-1200 kr. HUSK og finde dig en registreret beslagsmed, så er du sikker på, at din heste bliver skoet ordenligt, og at smeden har en forsikring, der dækker i de sjældne tilfælde der skulle ske noget uventet. Venlig hilsen Tina
Jeg har set, travtrænere af og til selv lægger sko på, og selvom der både kan ske fejl som selvlært og smed, ville jeg nu vælge en uddannet smed, som kan hjælpe og rådgive dig om alt med hestens hove, og kender vinklerne på hoven. Eller tænker du på plastic-sko? Dem har jeg også selv bestilt hjem, men smeden lægger dem på, og vurderer, om de passer til hesten.
Okay, tak for deres råde  Men hvor kan jeg skaffes det? Jeg har prøvet at finde noget hjemmeside men det er næsten ingen. Det skal være nær Fredericia og Taulov, også Kolding og Vejle hvis man har mulighed for. Jeg kan ikke snakke i telefonen, er hørehæmmet.
Hvis jeg var dig, ville jeg nok satse på at bruge den beslagsmed der er tilknyttet dit fremtidige opstaldningssted, hvis muligt. (Så i en anden tråd, at du søger opstaldning nær Taulov) 
Du kan købe sko hos veidelands.dk. De har butikker rundt om på landets væddeløbsbaner. De forhandler rigtig mange forskellige slags sko. Du kan evt kontakte dem på mail, hvis de endnu ikke har fået skoene på hjemmesiden. Ellers find dem på Facebook. De er hurtige til at svare 
Hej HN. I December lånte jeg en hest - dejlig fyr, men, som jeg også vidste, krybbebider. Det har han været i de 7-8 år ejeren har haft ham, så det har han nok også været før. Det gik helt galt på det nye sted, af mange grunde blev der skåret ned på høet og skruet op for halmen, og foderet bestod næsten kun af korn. Han stod og blev helt tosset af at krybbebide, både på fold og i boks. Det gik uafbrudt, var ikke rart at se eller høre på, og han blev stiv og uvillig i ridningen. I starten af Februar flyttede jeg ham så i løsdrift med hø ad libitum, masser af plads, og et nyt foderprogram. Han fik lidt mash for smagens skyld, vitaminer/Mineraler, salt, gulerødder, æbler osv. Det gik da noget bedre, og han blev lidt mere afslappet, men egentlig ikke så meget. Indtil jeg en dag brugte roepiller i stedet for Mashen - pludselig gjorde han det meget mindre. Jeg blev nysgerrig, og købte Ølgær og roepiller, smed mash og gulerødder/æbler ud, og i løbet af ca. en mdr. er han 99% krybbebidningsfri. Han er blevet glad, i sin lille flok på 3 vallakker, kan gå inde og ude som han vil, får foder uden sukker og stivelse i, og er meget mere naturligt glad end da vi kom til denne stald. Jeg håber denne historie kan få nogen til at overveje måden deres krybbebider bliver fodret/holdt på, og måske være med til at forbedre velfærden for de heste. Det var jo så nemt, så nemt i sidste ende!
     
Hvor lyder det skøønt..  10-0 til dig      Dorte.
Jeg har "kureret" min krybbebide ved at flytte ham hjem til mange timer på fold, wrap ad libitum døgnet rundt, meget lidt krybbefoder bestående af fiberpiller, grøntpiller, Travo E og olie. Han har været 100 procent krybbebidningsfri siden den 31/12/10 og det ser ik ud til, at han har tænkt sig at starte igen:-)
jeg har en pony som begyndte at krybbebide da den stod et sted hvor de havde minimal adgang til fold og blev fodret med korn. De fik dog hø. Det stod på i nogle år ind til alt det her med fodring kom frem. Straks tog jeg alt foder væk og lod den leve af hø og vitaminer. Afhængig af hvor den har stået og hvad den har været brugt til har den fået lidt müsli, roepiller o.s.v. Det har svinget op og ned med krybbebidning, især afhængig af staldens miljø og hvor meget de kommer på fold. Den kan stadig finde på at gøre det når den bliver utålmodig, f.eks. når den gerne vil ud. I den stald de står i nu får de hø på folden og den er færdig med sit foder længe inden de andre. Men jeg er egentlig i tvivl om den sluger luft, eller den bare rykker i krybben. Men en tot hø og så stopper den. Jeg har også taget gulerødder væk i vinter, det tror jeg nu ikke har noget med krybbebidningen at gøre, men den tabte sig rigtig meget efter jeg fjernede dem fra foderet. Æbler og brød er totalt no go, og det synes de andre i stalden er tåbeligt, men det må de så synes. Jeg har dårlig erfaringer med det. Det værste er at hvis den skal stå inde uden de andre så gør den det igen. Sidste år blev den forfangen og måtte stå inde i noget tid. Selvom den fik hø så gjorde den det ret meget. En af de andre i stalden registrerede dog, at den stoppede så snart, der ingen mennesker var i stalden. Så selvom foderet har meget at sige, så tror jeg også, der ligger en vane i det. Den må i hvert fald være klog nok til at regne ud, at den får noget ud af at gøre det. Men igen, så sluger den ikke luft hver gang den rykker i krybben
Har de intet strå på jordfolden? Ellers synes jeg det lyder super fornuftigt 
jo de har strå på folden 
Hej! Jeg ville ikke turde dem være på græs om natten pt. med de nat-temperaturer vi har, hvor græsset ophober fruktan.
er det ikke først når solen kommer på det om morgenen at fruktanen i græsset stiger efter en nat med frost. Hvis de ikke tidligere har været forfangen vil jeg bare lade dem gå på græsset om natten og give strå om dagen. Min var forfangen sidste år og jeg går virkelig og holder vejret. Den svinger op og ned med puls i benene. Den har gået på græs om natten uden problemer, men så pludselig gik det ikke mere. Nu har den gået på jordfold i nogle dage og så prøver jeg igen med et par timer i dag og de næste dage. Så kommer dyrlægen fredag og så håber jeg at få en god snak omkring hvad der er tilladt ang. puls i benene. Den har nemlig ingen andre tegn på at være forfangen. Planen er at den først kommer rigtig på græs i juni når den værste fruktan er væk i græsset. Sidste år var den forfangen i starten af maj og kom på græs på døgnfold i juni uden problemer.
Iflg. Den store bog om forfangehed, så producerer græsset meget sukker på en dag efter en kold nat, sukkeret bruges så ikke om natten, så fruktanen er altså høj hele natten også.
TAKKER!!! For linket Det giver jo mening! Den hvide hest de viser billede af er jo historien om min Albert... Og alle de små ændringer jeg har observeret i forbindelse med foderskiff, og...og.. Jeg skal hjem og eksperimenter med salt og magnesium, efter at have nærstuderet siden. Ihhh, det hænger bare sammen med alt hvad jeg har lært om hundeernæring!
Jeg har også den "kære" frygt for forfangenhed, da jeg har været heldig at redde min drægtige hoppe inden det kom. Hun havde fået en hævelse på halsen, det var den såkaldte spækkam, så græsset er taget fra hende eller næsten, da hun får græs 5-10 min om dagen. det sagde dyrlægen at hun godt måtte fordi hun er drægtig. Der har ingen plus været i hendes ben, og smeden kan ikke se noget på hoven. Jeg har så lige det problem, at jeg kan vil læse artiklen, men er ikke ret god til engelsk, så det kunne være rart hvis der kunne oversætte lidt??  Og så tænkte jeg på noget i forbindelse med det her også, er det rigtigt at æbelcider/eddike skulle være godt for heste med forfangenhed?? Der var en der fortalte at det skulle øge blodgennemstrømmen i benene.. Hvornår på døgnet er det bedst at have hestene på græs med hensyn til det fuktan?? Min kommer ikke helt på græs før hun har fået føllet, og tabt sig, så meget at hun er på idealvægten. Og til den tid er der også taget 1 slæt græs. Takker for en god tråd med gode infomationer 
Hej allesammen Vil lige gøre jer opmærksom på at det ikke er mængden af græs hestene blir forfangen af. Jo kortere græsset er jo mere fruktan (det giftstof der går i benene af hesten og forårsager forfangenhed) dannes der er i stænglen af græsset. Så at putte en hest på en fold hvor der næsten ingen græs er, er det rene gift for hesten. Put hesten på en fold m masser af græs og sæt den derefter på jorfold m masser af hø eller ind i boksen m den hvis det er for de blir for tykke af græsset. Men igen: Det er ikke mængden af græsset de blir syge af, men jo kortere græsset er jo større risiko for forfangenhed. En hest m tendens til forfangenhed må heller ikke få havre da stivelsen i det har samme effekt som fruktanen i græsset. Har haft meget om forfangenhed og har skrevet dtor opgave om det da jeg gik på landbrugskole. Jeg er uddannet staldmester. Håber i ka bruge mit indlæg
Men for at undgå fuktan... hvornår er det så bedst at de græsser.?? åh.. er ved at blive helt skør.. over det her forfangenhed..  min græs mark buner ikke af græs endnu, der er frisk grønt græs. og der er også en af grundene til, at de ikke er der 24 timer. for så om en månede er den total bidt ned, nu har den dagen at vokse i. hvor så at hestene kommer derpå om natten.
Snakkede lige med en bondemand, og i gamle dage konserverede man høet med salt, - måske en af grundene til at der ikke var så mange forfangne heste i gamle dage
Ja det er lige til at blive skør og få dårlige nerver af. Ved nu ikke, hvor meget jeg tror på teorierne i linket. Iflg det er det så også farligt med gråvejr og regnvejr? Den af mine, der har været forfangen har altid været flittig bruger af sin saltsten. Jeg har også prøvet med ekstra tilskud af Dolomitkalk. På den rideskole, hvor jeg kom i 25 år husker jeg kun 2 tilfælde af forfangenhed ud af de mange mange heste og ponier der var der gennem årene. Og kun få havde sko på. Og ingen fik salt. Jo enkelte privatheste havde en sliksten i boksene (dvs primært til vinterbrug), og nogle af passerne købte også til rideskolehestene. Og de fik heller ikke fuld ration fuldfoder, det var blandet med valset havre. Så de har garanteret ikke fået vitaminer og mineraler som de skulle. Om sommeren fik de INTET udover græs. Heller ingen saltsten på markerne. Nogle begyndte så at få lidt foder hen på efteråret, når græsset blev sparsomt. Jeg tror mine får lov at komme lidt over på det lange græs her fra weekenden, hvis nattetemperaturen stiger. En eller to af dem med mundkurv på. På den fold de går på nu, er græsset ikke langt nok til mundkurv. Men det er pest eller kolera. Små mængder kort meget sukkerholdigt græs eller længere græs, som de hurtigt kan sluge en masse af. Her går de så af praktiske årsager ude om dagen og er inde om natten, selvom græsset er "sundere" om natten.