er du nød til at kontakte, for du bliver nød til at få den undersøgt, det er syndt at ride på den, når den har disse problemer.
Jeg har en traver, der snublede meget i starten af sin omskolingsperiode. Da jeg købte den smedede den meget og snublede når der skulle laves volter og overgange. Efter ca ½ år fik jeg fat i en dygtig smed, der vitterlig havde tjek på, hvad der skulle gøres når en hest smedede (det er ikke alle, der er gode til det). Derefter begyndte jeg at øve meget med overgange skridt/trav, trav/skridt. Da hesten ikke længere snublede ved overgangene udvidede jeg programmet i skridt med versader, traversader og schenkelvigninger. Min hest er selv lidt "lang" i det og øvelserne har vitterlig givet pote, og er i dag en helt anden hest at ride på. Hvis din hest smeder når du rider, så prøv at ændre dens "takt" med dit sæde, så den kommer ind i en rytme, hvor den ikke smeder. Men gå stille og roligt frem. Hilsen Solveig
At hesten ligefrem styrter med rytter på, så ville jeg få en dyrlæge ud med det samme. Og ind til dyrlægen kommer, så ville jeg ikke overveje at ride den andet end i skridt, hvis jeg overhoved ville ride den. Umiddelbart lyder det jo til, at det ikke er fordi den bare snubler lidt en gang imellem, men alligevel holder balancen. Og har du redet den i et år, så burde det heller ikke være fordi den skal finde balancen under rytter. Så få en dyrlæge ud at kigge på den. Der ud over mener jeg, at det er livsfarligt at sælge sådan en hest videre til nogle, som måske ikke ved hvad de går ind til. Det er jo ikke noget hesten gør med vilje, så der er ikke forvarsel om at den er ved at styrte. Og et styrt i galop kan altså slå både hest og rytter ihjel, hvis uheldet er ude - desværre  Så forhåbentlig er det noget dyrlægen kan hjælpe dig med - om din hest fejler noget, eller om det feks. kan være et skoningsproblem e.l. MVh Charlotte
Med styrt i galop må problemet være så stort at jeg er enig med de andre i at dyrlægen må komme ud og kigge som det første... Min egen går også gerne og småsnubler lidt - og dette bliver værre hvis hans hove bliver for lange - så fornuftige skoningsintervaller skal der til. Desuden skal man lige "hjælpe" ham med at huske at holde hovedet oppe på tur og ved springning og så ellers fremad i et godt grundtempo så han ikke går og småsover! Hvis du kan mærke at du har meget i hånden ville jeg nok også longere lidt for at få trænet musklerne de rigtige steder så hun bliver stærk nok til bedre at kunne løfte forparten. Træn evt. også trav hen over bomme og se om det hjælper at hun skal tænke lidt over hvor hun sætter fusserne. Hvis du kan fortælle dyrlægen om hendes reaktion (høje benløft eller snublen) kan det måske også være en hjælp til at finde ud af om det er noget fysisk eller psykisk hvis man kan sige det sådan lidt groft... Held og lykke med det...
Jeg vil helt klart også have dyrlægen ud - hun har desværre ferie og kan først komme på mandag (i morgen - vi styrtede i mandags..). Dyrlægen er heldigvis også kiropraktor... Hun smeder overhovedet ikke, men virker måske mere træt ukoncentreret når hun snubler, mens andre gange kommer det meget overraskende på hende selv også. Hendes balance på højre volte er dårlig, og hun løber lidt på den volte - hun vil også meget gerne skyde skulderen her, men da vi styrtede i mandags gik hun ellers bare så fint - lidt stærkt, men det virkede til at balancen var ok. Der går nok også nogle uger inden jeg kan komme på ryggen af hende igen, da hun landede oven på mit ene ben:-( jeg har dog været oppe at skridte lidt for lange tøjler, bare for lige at hun får rørt sig lidt, og jeg forhåbentlig ikke bliver bange for at ride:-) For god ordens skyld vil jeg lige sige, at jeg kunne aldrig drømme om at sælge hende uden at fortælle hvorfor - hvis hun skulle sælges skulle det være som skovturshest - der er hun jo pragtfuld og balancen underordnet medmindre man vil ride i skoven i fuld galop. Hun skal bare ikke gå som dressurhest tænker jeg, hvis hun har problemer med benene - hun er selvfølgelig heller ikke helt ung mere... Smeden skulle efter sigende være dygtig... hun bliver beskåret regelmæssigt uden at de bliver for lange! Hun er svær at longere - ikke på venstre volte, men på højre. Hun løber bare afsted i et vildt tempo, og sparker ud efter mig og lægger øre - så ja måske har hun et større problem end jeg har gået og troet... jeg er ikke så erfaren end rytter og slet ikke til at longere - det er jo ikke bare noget man lige gør synes jeg... det skal gøres ordentligt hvis det skal virke godt for hesten. Måske skal jeg finde een som kan gøre det for mig et par dage om ugen... Jeg har erfaring med, at jeg kan ride ca. 3 dage i træk, og så skal hun gerne have en fridag - ellers er snubleriet helt galt - specielt det med at hun "taber" bagparten. Jeg er meget spændt på, hvad dyrlægen siger i næste uge... jeg er jo glad for hesten!!
Du gør dig de helt rigtige overvejelser og valg   Så det bliver fint at få dyrlægen ud - ovenikøbet en som er kiropraktor. Mht. evt. at sælge hende skal man passe på, da selvom du pænt fortæller den kan styrte pludselig, ja så er det jo muligt at folk med ringe hesteviden måske tror det ikke er noget stort problem - og det ville jo være forfærdeligt hvis der skete noget med nogle - også selvom man havde advaret dem på forhånd. Heldigvis slap du jo sådan nogenlunde fra jeres styrt. Det bliver spændende at se hvad dyrlægen finder ud af - held og lykke med det. Mvh Charlotte
Hej Karina, Det er helt super, at du får dyrlægen til at kigge på hesten  Prøv at kaste et ekstra opmærksomt øje på hovene. Jeg havde en hest, der gjorde nøjagtigt det samme. Han havde simpelthen en alvorlig balleforskydning og efter den blev rettet op, stoppede snubleriet. Han var også beskåret og skoet af en uddannet og registreret beslagsmed, som altså ikke havde opdaget det. Held og lykke BeritH
Hejsa. Uha det lyder ikke rart. Jeg tænker også hove i første omgang. Lyder også som om hun har en stivhed et eller andet sted, eller en skade når hun bliver så gal over at gå på højre både i longe og under rytter - måske lidt stiv i nakke eller hals? (men som kiropraktor burde dyrlægen kigge på det også!) Har hun altid gjort det eller er det noget der pludselig er kommet? - det samme med højre/venstre volte? Kan jo også være noget i bagparten eller lænden, der gør at hun flytter vægten over på forparten og derved "står på næsen". Håber at I finder ud af hvad det er for det skal da løses hvis du skal kunne ride hende fremover.
Hvor er det rart at det bare myldrer ind med gode råd og tanker - tusind tak.  Jeg har talt med dyrlægen i dag - hun kan først komme på fredag, men så bliver den også tjekket fuldstændig og vist frem både med rytter og i longe. Ja hun har egentlig altid været sådan med den store forskel på højre og venstre side... i hvert fald det år jeg har haft hende. Dyrlægen har trykket hende hist og her over lænden, men der har ikke været meget at komme efter... Jeg vil prøve at nævne balleforskydning for dyrlægen - synes lige der er laaang tid til på fredag. Jeg håber virkelig der kan gøres noget...
Hun ser ud til at gå lidt på forparten og blive lidt lang for dig. Hvis der ikke er noget at komme efter i lænd så få lige kigget nakke/hals og evt skulder. Min havde en minimal stivhed på højre volte og havde lidt svært ved at holde balancen gennem flere sving på venstre - det viste sig at hun lige skulle have et "klap" af kiopraktoren på halsen og en på bagerst på låret, så var hun super. Jeg var faktisk overrasket over at der var noget for det føltes bestemt ikke som andet end noget der bare skulle trænes - men herligt var det at det kunne løses og hesten slap for spændingerne!! Du kan evt prøve følgende for at se hvor smidig hun er i hals/nakke. Tag en gulerod e.lign. og før den fra hendes mule og i en blød bue rundt og ned langs siden på hende - kan hun nå lige langt ned af siden på begge sider? - gerne ned til minimum midt på siden måske helt ned til lysken? Hun skal selvfølgelig blive stående og det kan godt være der skal et par forsøg til. Håber at I finder ud af hvorfor hun snubler...
Jeg hæfter mig ved at sadlen ser ud til at ligge vel langt fremme, hvorved du får placeret din vægt for langt fremme og på den måde tvinger hende på forparten. Det kan jo være en del af problemet  Og så ser hun i øvrigt sød og rar ud  BeritH
Lad os endelig høre resultatet når dyrlægen har været her. Jeg har en der gør nøjagtigt det samme, blot når hun får overbalance i galop så stopper hun brat op. Er spændt på at høre hvad din dyrlæge siger.
Du har ret i at sadlen ser ud til at lægge langt fremme... det er dog nok mest et synsbedrag simpelthen fordi hun er så lang. Jeg har haft en sadelmager ude og tjekke sadlen og han lagde den hvor den ligger nu - til gengæld har det været godt for mig, at min datter har taget nogle billeder af mig på hesteryg, for inde i mit hoved sidder jeg slet ikke som det ser ud på billederne;-) Jeg skal virkelig arbejde med min egen kropsholdning. I letridning falder jeg åbentbart ret meget frem, og i galoppen har jeg selv svært ved at komme godt op og sidde i sadlen uden at falde sammen, trække benene op, falde forover... Jeg har haft en dygtig rytter til at ride hende, specielt mhp. at forbedre højregaloppen, men hun havde de samme problemer som jeg - altså er det nok både Tippi og jeg der har et problem her:-) Og så må du aldrig skrive igen at hun ser sød og rar ud, for tårerne sprang ud af øjnene på mig... er bare så nervøs for, hvad dyrlægen siger - jeg elsker simpelthen bare den hest, hvis man kan elske en hest altså... jeg har bare ikke råd til at have to heste (f.eks. Tippi til skovtur og en anden til dressur) det ville ellers nok have været perfekt:-) !!!
Jo i min verden kan man godt elske en hest. Jeg har heller ikke råd til to, så jeg rider faktisk ikke for tiden   Men jeg nyder stadig Vakses selvfede selskab   hver dag - og der er meget bedre end selve rideturen. Måske bliver Vakse ridehest igen - måske ikke. Men uanset hvad, så bliver han hos mig   så må ridningen bare vente nogle år, hvis uheldet skulle være ude. BeritH
Så har dyrlægen været på besøg - hun brugte halvanden time på Tippi og var virkelig grundig. Hun har ikke balleforskydning - hovene er fine, ej for lange og rejst tilpas i tåen. På højre volte var hun uren i traven, men ikke i galop eller skridt - drylægen fandt tre punkter/nakkehvirvler som var blevet trykket ved styrtet, og som sikkert er årsagen til problemet i traven. Ellers kunne hun anbefale nogle specielle for-sko som vist skulle være lidt mere kantet i det, og hjælpe hesten til at afvikle skridtet hurtigere. Derudover har hun anbefalet mig, at longere hende et par gange om ugen med indspænding, hvor højre galop skal trænes fortrinsvis. ¨Jeg skal så undlade at ride højre galop men nøjes med at træne det i longen det næste stykke tid, til Tippi har fået en bedre balance, og flere muskler bagtil, så hun bliver bedre til at bære sig selv. (skal finde een som er god til at longere...). Og så skal jeg øve en masse overgange, og opmærksomhedsøvelser, så hun "tvinges" til at være opmærksom og ikke går og sover... og og og... sadlen skal lidt længere tilbage;-) Jeg skal have bestilt en tid hos en massør blev jeg rådet til.. det vil hun have godt af ovenpå sådan en kolbøtte, så det vil jeg gøre straks!! Altså ingen umiddelbar sygdom og slet ikke tegn på spat eller lignende, men masser af nyt håb og gode råd:-) sikke da en dejlig fredag!!
At det ikke var noget "grimt". Så have en dejlig weekend - man kan jo blive hel høj af glæde, når dyrlægen kan fortælle en sådan noget  MVh Charlotte
da dejligt at høre, at den ikke er syg  Og disse sko er sikkert 4-punktssko, som er mere firkantede i det. Skoning har stor betydning for hestens balance. Den ser rigtig sød ud   - og du sidder faktisk ganske pænt! Du er nødt til at se på din opstilling i forhold til, at hesten går så meget 'nedadbakke', for man   ikke sidde meget bedre på sådan en hest   Og på den måde kommer du faktisk til at forrykke dens balance, uden at du stort set kan andet  Derfor vil longering være godt, så slipper den da for det fremrykkede tyngdepunkt fra rytterens vægt  Den skal lære at gå mere 'opadbakke', dvs. tippes lidt ned bagtil, hvis du forstår  Det kan den sandsynligvis sagtens lære - især, hvis den er lige så sød, som den ser ud  Men du skal have hjælp til det! Man skal være professionel, hvis man skal gøre sådan noget alene. Og hesten har tilsyneladende ikke rigtig sin bygning med i det ( men hvem har det   - vi er da mange der prøver at ride alligevel). Så jeg tror altså: At den kan lære at gå i balance, men du skal have hjælp til at lære den det. At du skal lade være med at ride for hurtigt, uden at hesten er i balance. At du skalpasse på med at korte tøjlen for meget, uden at hesten er helt med bagfra, for du kommer let til at forstyrre dens balance fremover. Den må altså ikke   'bøje nakken'  Kort sagt: jeg tror sagtens du kan få en ok ridehest ud af den, hvis du ikke har ambitioner om at komme til at ride OL  God vind med projektet - og   for at du tør efter sådan en omgang   - det er imponerende!
 ja jeg er også stadig helt høj:-) kan slet ikke vente med at komme igang, så det ben har bare at blive okay i en f... fart:-)  Du har fuldstændig ret i, at hun går meget nedadbakke - det har selvfølgelig også noget med min opstilling at gøre, men jeg har heldigvis meget selv at lære også, og det er jo meget rart at der er noget at arbejde videre med:-)det blir spændende hvordan det blir at sidde på hende, når sadlen kommer lidt tilbage at ligge. Jeg er ved at prøve at finde et dygtig longefører til Tippi, og jeg er fuld af forhåbning og tror fint hun kan lære det. Hun er meget samarbejdsvillig, men selvfølgelig også en dame  Det er svært det med farten fordi hun simpelthen stikker af på en måde - vi griner tit på rideskolen, fordi vores beridder af og til råber til mig, at jeg skal stoppe hesten for den er løbsk - og det har jeg slet ikke opdaget, før jeg så forsøger at stoppe hende   sjovt ikke?? Ja jeg glæder mig altså bare til at komme igang - jeg tror dog også at når hun de næste gange snubler, så vil jeg blive pænt forskrækket...
har samme problem med min gamle vallak på 20 år. han er også tit ved at snuble. i gennemsnit nok et par gange om ugen. i trav er det dog sjældent at han falder ned på begge forknæ... i galop er han også tit ved at falde, og er styrtet et par gange... tør ikke springe mere da han ikke kan holde til det, og når han sætter forbenene på jorden igen, kan de forsvindede under ham. han slæber også sine bagben, og er meget tit ved at snuble. han har præsteret at falde op til flere gange i skridt... han slår sig tilsyneladende aldrig...kan falde lige så lang han er...rejse sig op og løbe videre, som om intet er hændt han er kun hyggehest jeg synes det hjælper når jeg støtter ham meget foran
Hej Det tager tid   . Har en frieser vallak, som har været næsten et år om at lære at galoppere, havde faktisk givet op og ville sælge ham pga af manglende galop. men så blev jeg vældig stædig og arbejded fra jorden med alt det som Eva beskriver,og laaangt henne i træningen (et par måneder) bad jeg om et par enkelte galop trin, og aldrig mere end et par galop trin. Da han virkede stærk i det, blev vores træning sådan, at jeg sagde pænt tak til de trin han tilbød og "spurgte" ham så. om han kunne gøre det engang til. Har lige været på kursus med Honza Blaha og fået det sidste sat på plads, så nu galoppere vi afsted, ikke kun fra jorden men også fra ryggen. God arbejdslyst
Hvordan kan i sidde ned med så lange bøjler?? Jeg tabger mine bøjler konstant og ka ik sidde ordentligt føler jeg - kan nogle komme med nogle tips??  Tak 
Det er en meget typisk ryttrfejl at man trækker hælen op, når man vil give schenkelhjælp og dermed taber bøjlerne. Koncentrer dig om at holde hælen nede imens du giver scheneklhjælpen. Man skal kun støtte med fodsålen i stigbøjlen og ikke træde hårdt ned. Træder man for hårdt i bøjlen resulterer det i at man spænder i lægmusklen, låret og ballen og har dermed ikke så meget at sidde på og får derfor hurtigere overbalance og bliver smidt ud af sadlen. Bøjlerne skal være ca. 1-2 kortere end benet/fodens længde. mvh. Britta
Mit råd vil også være en gradvis forlængelse - forudsat at de rent faktisk skal være længere! Jeg har i mange år redet med for lange bøjler, således at mit ben simpelthen var for strakt i hoftebøjer og knæ - men bøjlerne hang fint på og hælene var bestemt nede. Nu har jeg spændt dem et par huller op og har fået lettere ved at yde den rigtige hjælp med sæde og schenkel fordi jeg 'knækker' mere i hofte og knæ. MH Nana
Jeg red også med for lange bøjler, de blev sat et hul op - og vupti, mit sæde blev   forbedret 
at mine har en passende længde. Jeg kan godt nå dem, selv om de er to huller længere, men det er bestemt ikke behageligt, og jeg føler, at jeg kan bruge sæde og ben korrekt som de er. Bliver de længere har jeg ikke styr på en ski¤. Og så skal benene jo ikke være helt strakte.
Udvider nu søgningen til hele landet, men med speciel interesse i Sjællands området (med henvisning til tidligere indlæg). Jeg er ved at skrive speciale og skal bruge 20 springheste. Jeg undersøger leddene i nakke og hofte og jeg vil gerne understrege at hestene blot føles med en lette fingre og det er alt. Der er ingen instrumenter eller andet involveret. Jeg søger derfor nogle der har en springstald med 20 eller 10 heste, eller nogle der blot kan lede mig på vej hen imod en spingstald. Det eneste kriterie er at hestene ikke må have fået kiropraktisk behandling. Håber der er nogle der kan hjælpe... Rikke
Her på mit ridecenter, har vi 10 spring heste, hvoraf 5 af dem er mine egne. Men jeg bor dog i midtjylland. Du er ellers velkommen her ! 
Hej Rikke! Hvorfor kontakter du ikke bare nogle af de store springstalde telefonisk? Hvad med at kontakte Tina/Charlotte Lund, Tom Gulaker, Christian Lønberg (Lykkesborg), Thomas Dresler eller Linnea Ericsson. Du kan finde kontaktinfo på deres hjemmesider. Held og lykke med projektet!    Lise
jeg tror da ikek ulrich har noget imod at du kigger ned forbi egene. men prøv at snakke med ham. der har vi da vel nok en ti springheste, de fleste på landsplan eller over.
Hej alle  Jeg kunne rigtig godt tænke mig at vide noget omkring chambon'er? (aner ikke om det er rigtigt stavet) Men det jeg hentyder til er de elastikker man spænder op omkring hestens hoved (bag ørerne) og ned langs trensen mellem benene og fast rundt om gjorden. Jeg har længe gået på rideskole hvor der er visse heste der skal bruge det (for at skåne deres ryg?). Men hvornår skal man bruge chambon og hvad hjælper den helt præcist på? Og hvilke ulemper giver det? Ja den får hesten til at gå ned med hovedet men det er jo ikke 100% naturligt.. er det en hjælper til det? Jeg kunne rigtig godt tænke mig at vide noget mere om det. Mine egne erfaringer med en chambong på min rideskole er, at jeg føler jeg har mere kontrol over hesten da den jo ikke kan skyde hovedet i vejret eller slå med hovedet (hvilket kan gøre mig lidt utryg) Jeg håber der er nogen med viden omkring dette som de vil dele med mig  (har prøvet at søge i forummet men fandt ikke rigtig noget brugbart)
jeg mener aldrig man skal bruge chambon... syens ikke de gør godt ofr noget... de tvinger hesten til at gå i en unaturlig holdning som de ikke kan komme ud af..
(dem af elastik) er skabt af djælven i vrede   og burde kun bruges til at træne rytterens overarme... Rideskoler (og andre der bruger dem) siger det er for at skåne hestens ryg.. men de gør langt mere skade end gavn da de giver spændinger og lære hesten at hænge på bidet...
Hej... Jeg synes bestemt også at en chambon kan være til stor skade i de forkerte hænder, men hvis den bruges med måde og i begrænset omfang mener jeg at den sagtens kan gørre gavn.. Vi bruger den også der hvor jeg rider, og i en periode også på den jeg rider på... Jeg have svært ved at få ham til at gå i korrekt holdning fordi jeg ikke havde den rigtige fornemmelse i mig, så jeg vidste ikke hvordan det skulle være.. Så gav vi ham chambon på 6 - 8 gange, og så havde både hesten og jeg lært hvordan det skulle føles... Nu kan jeg ride ham til biddet, op med ryggen og begynder også at få bagbenene korrekt med, helt uden hjælp... Så for mig og hest har den helt sikkert hjulpet os et stort stykke af vejen... Men som sagt skal den bruges med måde, og bestemt ikke altid efter min mening.. At den skulle hjælpe mod ryggen tror jeg ikk på.. især ikke i længden, da hesten så kan blive rigtig træt af at blive tvunget til at gå i korrekt holdning, og begynde at smide ryggen uden at bruge den korrekt... - Ditte
Jeg mener heller ikke at man skal bruge chambon på nogen heste. Det er ikke til gavn for hesten og det får den aldrig til at blive løsgjort og gå rigtigt, for en chambon tvinger hesten i en holdning den måske ikke er i stand til at gå i og det giver spændinger og kan føre til smerter hos hesten. Så hellere gennem korrekt løsgørende ridning lære hesten at gå i en naturlig holdning hvor den bruger sin krop korrekt. Chambonen er til for rytteren. Ingen anden. For at give den tryghed at hesten ikke skal tage hovedet op og for at få den i en holdning som måske føles behagelig for en rytter der ikke har prøvet så meget/eller kan, men jeg vil ALDRIG anbefale det. Det gavner ikke hesten. Så må rytteren bruge den længere tid på at læere at ride end at´spænde den ind så den måske for spændinger.
Jeg bruger den selv af og til, når jeg longerer. Min hest er ved at blive tilredet, fordi han spænder utrolig meget i ryggen. Den er stiv. Den tvinger ikke hestens hoved ned (Jeg bruger den helt løs), men tilskynder den til at sænke det. i starten gik min med hovedet som han plejer. alllerede efter et par minutter prøvede han at sænke hovedet og vups, så var trækket væk. Han blev så overrasket, at han løftede hovedet igen, så trykket kom igen. Det gik hurtigt op for ham at det var bedre at sænke hovedet. Han går ikke i en tvunget holdning. Han sænker selv hovedet ned hvor den er helt slap. Når han sænker hovedet, er det ikke muligt at spænde i ryggen. Nu   han ryggen. også når han ikke har den på. Når jeg ligger på maven over ham, kan jeg meget tydligt mærke forskellen. istarten lå jeg fuldstændig stille, nu svinger jeg frem og tilbage. Dette er min eneste erfaring med en chambong, og det er den lange elastik. Jeg fik det andbefalet af min underviser, og jeg vil sige at det har været vellykket. Det skal selvfølgelig gøres med måde, ellers kan det kun skade. Jeg har også set den brugt forkert, og det var bestemt ikke kønt. Hensten kunne dårligt sænke ryggen mere, og bagbenene spænede afsted langt bag hesten. Den havde brugt chambong i flere år. Hilsen Sofie
Hvorfor føles det behageligere (rent fysisk) for rytteren at sidde på hesten, når den går MED chambon, fremfor når den går UDEN ???
Jeg er egentlig overrasket over hvor mange negative ting der bliver sagt om chambon'er.. Jeg var ude og ride på den hest jeg har part på, udover rideskolen, og jeg havde en helt fantastisk oplevelse med chambon'en. Det skal lige siges hesten har været lidt af en bølle, men med chambonen følte jeg at jeg havde langt mere kontrol over den og der gik ikke lang tid før den var faldet til ro og vi kunne arbejde. Jeg kan sagtens følge konceptet at den er til for at give rytteren mere sikkerhed men hvad er der så negativt i det? Altså hvis den ikke spændes ind.. Jeg søgte blandt andet også nogle oplysninger om chambon'en fordi jeg fandt ud af min part hest's ejer ville forsøge sig med det og jeg kan kun konstantere at det gik super godt.. Den kunne stadig godt gå med hovedet i vejret uden problemer(da jeg ikke turde stramme den med alle de negative ting der var blevet skrevet). Jeg vil da sige, hellere ride med chambon i en periode hvis det gør ens ridning mere sikkert end at risikere at falde af og både slå sig selv og bringe andre i fare.. Eller det er måske en forkert holdning? Og nej jeg snakker ikke om at spænde hesten så meget ind at den ikke kan gøre noget, men bare lige så der er en let forbindelse.. det er jo ikke en permanent løsning.. Men hvad synes i?
hejsa jeg havde engang en hest som var utrolig svær at få til biddet, det første jeg gjorde var at undersøge min hest for smerter, der kunne være årsagen, det var der ingen af så jeg startede altså også med en chambon... jeg brugte den ikke hver gang, kun ind imellem og det hjalp også fint, men han lærte aldrig at ´gå helt stabilt til biddet. tror også meget af det var min egen skyld da det var min første hest og var da bestemt heller ikke nogen super rytter... hvis du skal bruge den så spænd den ikke alt for meget ind det synes jeg er synd!!! håber du kan bruge det her til noget!
kan altså ikke lære en hest at gå til bidet.. den kan kun rides til bidet.. men man kan da bøje nakken på hesten med en chambon.. men den lære aldrig hesten at bruge ryg og bagpart... Til longering ville jeg klart foretrække en fast chambon..
men i hvert fald kunne ingen ride den til biddet, ikke stabilt i hvert fald... nu er det så også 11 år siden og bruger det aldrig nu... heller ikke når jeg longerer , jeg plejer bare at spænde tøjlerne i longegjorden, det virker altså fint!
Jeg bruger den en sjælden gang når jeg longere, hvis jeg longere i ca. 30 min. starter jeg uden chambon, når så hun er varmet op giver jeg hende den på i ca. 5 min. helt løst. Så strammer jeg den næste gang vi longere så hun venner sig mere til den. Jeg tror ikke at den skader hesten hvis bare man lader være med at stramme den de første gange man bruger den. Og så kun bruge den en gangimellem. Jeg rider foreksempel stortset aldrig med min. Men det er en smagssag. Jeg synes foreksembel at der findes bid der ser noget farlige ud, men hvis de bliver brugt korrekt sker der nok ingen skade. Sådan kan man blive ved med alt det udstyr der finde til heste.
Jeg bliver lidt overrasket over at høre, hvor mange negative ting der bliver sagt omkring brugen af chambon.. Jeg har en stor frederiksborg vallak, der i en længere periode har været uren på højre bagben.. han var ikke rigtig halt, men man kunne ane en smule.. Han fik ro i en kortere periode, men jeg endte med at tilkalde dyrlæge til ham.. Han lavede bøjeprøve på alle 4 ben, og kunne ikke umiddelbart sætte en finger på noget, der ikke kunne tilskrives Rossos alder (16 år). Da dyrlægen derefter ser ham i longe, kan han nu godt se, at han trækker på benet, og støtter med det andet. Dyrlægen mener, at Rosso har en mindre forvridning i bagparten ( en betændelsestilstand), Rosso skal have ro i en uge, og imens have medicin 2 gange daglidt i sit foder (Butasaft). Efter en uge skal jeg starte ham op i ridning samt longearbejde. Og dyrlægen understreger for mig, at det er vigtigt at bruge en elastik chambon, ikke indspændinger eller andet.. Da jeg spørger ind til brug af chambon, virkning etc, fortæller han at det får rosso til at komme op og bruge ryggen, og få bagbenene med ind under sig.. Derfor bliver jeg da helt underlig over at høre, at så mange mener at chambonen ikke er et brugbart redskab til heste??  Det skal så siges, at jeg ikke skal spænde ham hårdt ind, men at han blot skal mærke at den er der, så han lægger sig under den.. forstår I hvad jeg mener?? ( svært at forklare sig på skrift )
Burde brændes  Mere har jeg ik og tilføje. ;o) .
Fordi hestens hovede tvinges i den holdning man ønsker, dvs. man ikke ser symptomerne af når hesten går korrekt eller forkert. Så skal man faktisk bare sidde der. .
Jeg synes faktisk det er et interessant spørgsmål Susan stiller. Og jeg kunne godt tænke mig et mere uddybende svar. Hvis hesten rent faktisk opleves behageligere for rytteren at sidde på, så har det næppe noget som helst med halsens og hovedets placering at gøre. Det er da først og fremmest ryggens bevægelse der afgører hvor behagelig en hest er at sidde på. Så hvorfor bliver en hest mere behagelig at sidde på for rytteren når den går med en chambon?
PRÆCIS...      Det var egentlig et " " jeg stillede for at få hende til at tænke over   det bliver behageligere.. Når hesten går med sænket ryg, bærer den sadlen, og dermed rytteren på rygsøjlen. For rytteren føles det som at sidde i et hul og det bumper ganske skrækkeligt, fordi man sidder og bumper på knoglerne. Det er også yderst ubehageligt for hesten, der jo ikke ser sammenhængen, og derved ofte spænder/sænker ryggen endnu mere.. Idet hesten løfter musklerne på hver side af rygsøjlen bærer den sadlen/rytteren på disse 2 flader, der er noget blødere og eftergivende, og   føles det mere behageligt. Chambonen er på ingen måde en erstatning for korrekt ridning og kan give andre bivirkninger (såsom at flytte tyngdepunktet ud til forenden) men så er det jo næsten et spørgsmål om pest eller kolera.. I nogle tilfælde vil jeg vælge at lade en elev ride med chambon hvis jeg vurderer at den skadelige effekt på rygsøjlen overstiger bivirkningerne ved chambonen... Og i mange tilfælde giver chambonen lige den ro og afslappethed til både hest og rytter, der gør at vi kan komme til at arbejde "rigtigt"... Og så tager man den jo bare af igen 
Hm, jeg fandt en hest inde på internettet i dag. Den var rigtig lækker. men men men.. Der stod den havde en lille taktfejl og kan derfor ikke går gennem en dyrlægekontrol. Men hvad er egentlig en taktfejl, er der nogen er jer der kan fortælle mig det??
Prøv evt. at læse dette link:  Personligt ville jeg godt købe en hest med f.eks. en mus, der kan ses på røntgen, men aldrig en hest, der ikke kan gå igennem en bøjeprøve. En taktfejl er for mig mere noget, hesten gør, når den f.eks. som ung eller utrænet mister balancen i et hjørne eller i en øget gangart, hvor det du her beskriver, for mig mere lyder som om, at den går urent efter bøjeprøven - altså har ondt. Bøjeprøven skal jo vise effekten af en belastning, og kan derfor også fange ømheder/"fejl", som en røntgen undersøgelse ikke kan. Sorry, men hvis det var mig, ville jeg på den igen! Tro mig - jeg ved, hvor svært det er...   
Sådan en hest bør man ikke købe. Til gengæld siger det noget om, HVOR god sælger er til at beskrive et STORT problem, således at ukundige købere kan finde på at købe hesten. Som Mette skriver er taktfejl også noget jeg umiddelbart vil forbinde med en urutineret/utrænet hest - og derfor ikke noget negativt i sig selv. Hvorimod "taktfejl" sat i kombination med at hesten ikke kan klare et handelstjek med bøjeprøve, efter min mening er en omskrivelse af, at hesten er halt til dagligt og ikke kan gå igennem et handelstjek = dvs. at der er noget alvorligt i vejen med hesten. Men der er nok næppe mange, som gider tage ud at kigge på en hest som ikke kan gå igennem en bøjeprøve og som samtidig er halt i ridning. Og så er ordet taktfejl jo meget oplagt at bruge i stedet for  Generelt vil jeg sige, at ved heste med fejl er der en del sælgere, som er meget loyale og kalder problemet ved sit navn. Mens andre sælgere er noget mere "feje skidt ind under gulvtæppet" og så kalder det alverdens kreative ting i stedet for. Især kan jeg personligt blive harm over, at man kan finde på at skrive at hesten er halt/urengående e.l., men at den ikke har ondt ! En hest som halter gør det ikke for sjovt, men fordi der er noget som generer den/gør ondt. Held og lykke med at finde en god, sund og rask hest - den skal nok være der ude et sted. MVh Charlotte PS: Husk tommelfingerreglen om, at problemer skal man nok få, så man behøver ikke ligefrem at købe dem med for penge 
Hej... Som flere ved har vi her til aften afholdt et klikker kursus, hvor Ditte ( ) kom og underviste os... Det var et super kursus, vi ved nu hvor simpelt det er.. smil.. og vi ved AT SELV VI KAN.. Så nu klør vi på.. 10 min. dagligt.. og indenfor 1 uge regner vi med at Ingeborg kan løfte sine hove!! Hun er hidtil beskåret stående, så det bliver en kæmpe stor dag, når hun for første gang bliver beskåret RIGTIGT.. Tusinde tak til Ditte, for en god og meget lærerrig aften! -Og tusinde tak til de øvrigt deltagere som tog det våde vejr i stiv arm!
Hvor lyder det godt, at det var et godt kursus. Både fordi I fik noget ud af det men også fordi jeg også skal på kursus hos Ditte. Glæder mig til at høre om, hvor dygtige I er blevet. Maria
Hej Maria... Smil.. hvornår skal du på kursus?.. GLÆD DIG!!.. tænke på vi kunne "udveksle erfaringer".. Kan absolut bare anbefale Ditte... Hun kan bare DET DER!!
Nu kan jeg ikke lige huske den eksakte dato men mener, at det er d. 26. 8. Det er hjemme hos Ditte. Jeg glæder mig også rigtig meget!! God ide med at udveksle erfaringer for jeg er totalt ny indenfor klikker-træning og er glad for al den "omgang" med emnet, som jeg kan få. Dejligt at høre at det bare "klikkede"...!! Maria
Hej.. det bliver spændende!! Vi er gået igang med at arbejde videre med vores heste.. og "det giver virkelig bare pote".. Allerede i dag (startede i går) kunne vi få Ingeborg til at løfte sin hov i flere sekunder.. hvor hun stod helt stille med den!!.. Ingeborg er en stor tung og stærk belgier på 11 år, som altid er beskåret stående, da andre ikk har kæmpet med hendes hov løft.. Vi har ARBEJDET med det det år vi har faft hende.. men det har ikk lykkes før nu!!  
Hej Ditte!! Smil.. ja det går i hastige skridt her på fyn.. Pigerne arbejder på Beauty kan ligge på komando.. -Bagefter kan de lære mine store hopper det.. Så jeg slipper for stigen  Det er en vildt sjov og simpel måde... Når vi er nået lidt længere er vi klar til opfølgnings kursus!!
Det kan måske være, at kurset kan holdes på Fyn? Jeg har set Ditte til Fyns Dyrskue og var meget imponeret. Hvis handelsundersøgelsen går som jeg håber i morgen, vil mig og min nye hoppe gerne lære lidt omkring klikkertræning!
Hvor bliver det kursus afholdt henne?!
Er det din 14-årige araber? Ved du, om den gjorde ligesådan med den tidligere ejer? Mvh Line.
Måske er det fordi den har ondt i ryggen, er den tynd ved ryggen ? Mvh .
Den stejler ikke uden grund - så du må finde grunden. Første skridt er altid at få hesten undersøgt for smerter - for har den smerter skal den behandles, og først derefter kan du begynde at ride den. Der kan også være mange andre grunde - måske forkert rideteknik, tidligere dårlige oplevelser eller andet - men først og fremmest skal den en tur til dyrlægen...
og den ligger godt på hetsen, ja så vil jeg da foreslå dig at indvestere i et lammeskinds overtræk til sædet. Jeg har selv redet langdistance og havde altid et lammeskindsovertæk i sædet. Jge er blevet så glad for at ha lammeskind i sædet, at jeg stadigvæk rider med det, selv om jeg nu rider på hyggeplan
som DU er glad for at sidde i - og så er det lige meget om det er kunsstof eller læder. Jeg rider selv i wintec-sadler både til dressur og distance, og har ikke problemer. Men jeg har hørt nogle fortælle, at de føler at kunsstofsadler er mere varme at ride i. Jeg har til nogle distanceløb valgt at ride med cykelbukser med geleindlæg inden under ridebuskerne, og det har fungeret fint. Det er især hvis jeg ved, at jeg skal skridte meget, at jeg gør det. Hvis der er tempo på, så kommer man så meget op at stå i sadlen at det ikke behøves med geleindlæg - men i skridt er det altså til tider nødvendigt på de lange stræk. MVh Charlotte
Jeg gennemskuede skam godt dit "trick question"   og jeg er helt enig med dig. Det er lidt for hurtigt konkluderet, at sige at en chambon er roden til alt ondt og burde forbydes/brændes osv. Den kan faktisk være et udemærket hjælpemiddel til at vise den urutinerede hest eller rytter den rigtige vej. Og hvis hverken hest eller rytter kender fornemmelsen af det rigtige, så kan det være meget, meget svært for dem at komme frem til det rigtige sammen. Og netop her mener jeg absolut, at en hjælpetøjle brugt med kyndig vejledning kan være en rigtig god hjælp. Den kan også skåne hesten for megen bumpen i ryggen, rykken i tøjlen og sparken med shenklerne. Så den er ikke altid bare af det onde. Hilsen Hanne.
FOR AT SKÅNE DERES RYG!? Chambonen har intet med hestens ryg at gøre. Hvis hesten ikke kan gå uden chambon uden at få ondt i tyggen så er der da noget grueligt galt!!! I det hele taget vil jeg sige at jeg synes nutidens rideskoler er et sølle syn. Nogen gange er der tale om direkte mishandling. Man finder sjældent en rideskole hvor man faktisk lærer at ride. De fleste steder handler det om at sidde på hesten i alle gangarter og at styre den, men spørger du en rideskoleelev hvordan hesten er som dyr, så ved de intet! Grotesk synes jeg! Jeg lærte at strigle og passe hesten, samt at skille hovedtøj og sadel ad og samle det igen før jeg overhovedet kom op på hesten. Det synes jeg er en kanon idé, for det er SÅ vigtigt at vide noget om de dyr man rider på. Uvidenhed er den største årsag til mishandling! HUSK: INGEN HJÆLPETØJLE KAN ERSTATTE RYTTEENS MANGLENDE RIDEFÆRDIGHED! Så please lad være med at bruge den slags tvangsmidler, bare fordi de andre gør det. BRUG FORNUFTEN!
hold da ferie, der er mange meninger om dette emne. min personlige er at jeg ikke er vild med at bruge chambon, men gør det en gang i mellem, da min hest har tendens til at slå med hovedet. dette afhjælper at hun gør det. den er helt løs skal det lige siges. hun har den på en enkelt gang og derefter slår hun ikke med hovedet i flere måneder. kan ikke forstå nogen siger det TVINGER hesten i en unaturlig holdning. Det er jo en elastik, som giver efter hvis hesten tager hovedet op. Ja den kan mærke det i munden, når den gør det, men det er vel det samme, som en rytter der tager den i munden, når den gør det. jeg bruger den ikke så tit, da jeg mener den naturlige ridning uden alt for mange hjælpemidler er bedre, men jeg har kun gode erfaringer med den, og kan godt anbefale den hvis den bruges korrekt. konklusion: Hellere Chambon end indspændingstøjler!
Men nu synes jeg jo ikke, at man kan give en chambon skylden for at nogle af nutidens rideskoler måske ikke lever op til forventningerne. Vi kan kun blive enige om at en chambon kan misbruges. Det er et faktum. Men derfor kan man alligevel ikke kalde en chambon for et grusomt tvangsmiddel. En pisk kan også misbruges, man kan tæve sin hest med den. Men man kan også bruge den som en hjælper til at korrigere og vise hesten den rette vej. Derfor kan man ikke tillade sig at kalde en pisk for et tvanvsmiddel, som det er dyrmishandling at anvende. Det samme gælder efter min mening for en chambon. Den kan, når den bruges korrekt, hjælpe den urutinerede equipage til at finde den rette vej. Chambonen skal ikke tvinge hestens hoved ned. (Ikke hvis den er spændt korrekt) Den skal kun påføre hesten et let ubehag når den går med hovedet i vejret og sænket ryg. Og belønner så hesten ved at ubehaget forsvinder såsnart den sænker sit hoved. Det samme princip gælder jo for de fleste rytterhjælpere. Du påfører f.eks. hesten et ubehag ved dit schenkeltryk. Og belønner så hesten ved at fjerne shenkeltrykket = ubehaget såsnart hesten går fremad. Og slutteligt - så vil jeg gerne vide hvor nogen har påstået at en chambon kan erstatte korrekt ridning. Hilsen Hanne.
Elastikchambon, glidetøjler, pessoasystemer og indspændinger har det følgende til fælles: Hvis man vil have at ens hest skal lære at hvælve sin hals som en naturlig følge af korrekt og følsom grundridning, kan man altså ikke bruge disse hjælpetøjler til noget. Deres effekt er kun et hult og prangende genskin af den ægte vare  Hvis man derimod bare vil have hesten til at bøje nakken, fordi det ser lækkert ud, er hjælpetøjler lige sagen. Mvh Julie Taylor
Det er jeg helt enig i... Hvorfor er det lige at 90% af alle ryttere kun fokuserer på hvad der er foran, altså hovedet og nakken... hvad med alt det bagi, som faktisk er det vigtigste? Jeg afskyr alle slags hjælptøjler, for hvis man ikke kan ride sin hest uden, så kan man slet ikke ride (man har ikke kunnet uddanne sin hest ordentligt).
HVORDAN vil du sende en besked fra tøjlen (anholdning) ned og påvirke bagparten, som ja, jeg er helt enig, er den   hvis forbindelsen/broen mellem enderne er brudt = sænket ryg ?? HVORDAN vil du sende en besked fra bagparten (fremaddrift til tøjlen) hvis forbindelsen mellem begge ender er brudt = sænket ryg ?? Hvad vil du sende beskeden igennem ??? Er det bedre at øve skade på rygsøjlen end at skabe ubehag i munden ?? Julie: Når/hvis jeg bruger hjælpetøjler har de alle følgende tilfælles : Anne igen: Hele pointen med en hjælpetøjle er jo at den kun bør bruges periodisk, og så skal hesten gerne som følge, gå bedre end før når den tages af igen. Hvis hesten kun arbejder "godt" med den på, og falder tilbage til problemet når den tages af, så er den anvendt forkert. Hannelene: Igen     
Det er muligt, du ser det sådan, men hesten mister ikke ryggen, fordi den synes, det er sjovt at slæbe underlinien henover sandet. Den mister ryggen, når den ikke kan andet. Skal den straffes i munden for det? Måske hvis man er professionel og har et job, der skal fra hånden. Det skal jeg ikke kunne udtale mig om. Men når hesten modtager et dobbeltsidigt træk i munden, betyder det jo så, at den skal sænke hovedet. Hvilket signal bruger du så til at fortælle hesten, at den skal sænke farten? Og her vil jeg tillade mig at fnise, hvis du siger "sædet". Hvis du trækker hesten i munden, når den skal stoppe eller korte af, og du også trækker hesten i munden, når den skal bøje nakken eller "bruge ryggen"... hvordan ved hesten så om den skal det ene eller det andet? Du fortalte i en anden tråd om en hest, som lavede taktfejl i indridningen til springene, når du bad den korte af. Kunne dette skyldes forvirring over om anholdningen nu betød det ene eller det andet? Og hvis anholdningen virkelig betød *både* stop og "husk ryggen", hvorledes går det så til at den afstedkommer en taktfejl, som almindeligvis ses hos heste, som falder på forparten? Kunne man tænke sig at springheste generelt blev nemmere at stoppe, hvis stopsignalet kun blev brugt til stop? Og skal en hest, som har fået topkarakterer i galop og springning virkelig fejltakte i indridningen til et spring i protest mod en helt rimelig fordring fra rytterens hånd? Jeg spørger jo bare, for jeg er meget imponeret over at du gider at forklare din teknik herinde for os andre fodgængere. Men lige præcis dine argumenter for brug af hjælpetøjler har jeg dig mistænkt for ikke at have overvejet så nøje, som deres ibrugtagning burde kræve. Er du modstander af teorien om at ét signal kun må have én betydning? Eller mener du, at hesten godt ved, om du mener det ene eller det andet, når den mærker en anholdning på tøjlen? Vurderer du, at "brug af ryg" er noget, man kan træne hesten til aktivt at gøre på kommando, eller er det snarere tilfældet, at ryggen skal kunne svinge frit i takt med hestens gang? Det sidstnævnte er jo en naturlig konsekvens af mental ligevægt hos hesten, og forhindres generelt af spændinger i overlinien. Mener du så, at man kan lære hesten at afspænde sin overlinie når den bliver trukket i munden. Mvh Julie
Jeg er enig med HanneLene i at der ikke principielt er noget i vejen med negativt at forstærke hesten i at sænke hovedet. Men en "rigtig" chambon (ikke dem af elastik, som tråden handler om) trykker jo netop hesten på nakken, til den sænker hovedet. Det er noget *helt* andet, for så bliver hesten ikke straffet i munden for at slå fra. Mvh Julie
Min hjerne tænker så det knager.. Og jeg skal gøre mit ypperste for at forklare det her på skrift.. Beklager, men dette indlæg bliver sikkert laaangt  Aller først: At ride med feeling, kan sammenlignes med musikalitet. Ikke bare at ramme de rigtige tangenter eller strenge, men også få melodien til at flyde.~~~ Hver tangent på et klaver har én tone. På samme måde som teorien om at ét signal kun må have én betydning. Men klaveret kan lyde på flere forskellige måder, alt efter HVORDAN man trykker på tangenterne. Et kort hårdt tryk, et laaangt tryk, hurtigt lige strejfe én tangent og trykke laaangt på den næste. Kombinationen af pauser, hurtighed på fingrene, blidhed, hårdhed osv giver variationen i hvordan klaveret spiller.. På samme måde med en "velstemt hest". Ét signal kan meget vel have én betydning, men kombinationen af anholdningens længde, kraft, schenkeltryk, vægtens forflytning osv osv, gør at "melodien" kan varieres og derved alligevel "lyde" forskelligt. Det er jo derfor det er så svært at undervise. Jeg kan anvise tangenternes rækkefølge, men det er op til rytteren at opøve følingen med pauser, eftergift, koordinering af tøjle, schenkel og vægt, så hesten ikke bliver forvirret fordi signalerne ligger så tæt op ad hinanden. Altså: Én tangent/Ét signal = Én tone/Én betydning MEN: Den færdige melodi/ridningen afhænger at feelingen for at kombinere tangenterne/signaler med hinanden.. DERFOR mener jeg at mine heste godt kan skelne mellem et   modhold, når de er helt deroppe hvor de knækker af på midten, og så et   modhold når de skal sagtne farten eller samle sig. Hvilket bringer mig videre til dit spørgsmål om hvilket signal jeg bruger til stop? Se, det er igen én tangent, men varieret efter den enkelte hest. Jeg rider ofte med tøjlerne i en hånd. Det er et godt check på hestens selvbalance og forhindrer rytteren i at sidde og nørkle med tøjlerne for at bøje nakken på dyret. Hvis jeg eksempelvis galopperer rundt i let sæde med en hånd, og vil lave overgang til skridt, så holder jeg imod OPAD på tøjlen, letter presset med schenklerne og lægger vægten bagud. Enten ved at sætte mig ned eller blot blive stående og rette overkroppen opad/bagud. Hesten rejser forenden, flytter vægten om til bagparten og skridter.. Hvis jeg tilgengæld vil samle hesten, så bruger jeg NØJAGTIGT SAMME signal, men istedet for at slippe presset med schenklerne, som til skridt, bibeholder eller øger (afhængigt af hestens egen framaddrift) jeg presset med schenklerne. Jeg får altså samme tippe opad effekt som i overgangen, men holder moteren igang og får højere mere samlede galopspring. Så samme signal i tøjlen, men en anderledes kombination af schenklen, der giver et anderledes udbytte. Som du nok har bemærket, har jeg ikke nævnt noget om sædet, så der er fnisning forbudt indtil videre.  Så langt så godt..     pyyyhhh Så til den røde hest med taktfejlen.. Dét er nemlig interessant. (og lidt trist) Det er en hest vi selv har avlet, den har aldrig rigtig været til salg, og som følge heraf heller aldrig været i dyrlæge check. Den har ikke haft en halt dag i sit liv, og har kun en gang stoppet på et spring. Den er altid glad og med masser af energi. Som du selv skriver, så bør hesten bestemt   fejltakte (eller andet "nams") imod en helt rimelig fordring fra rytterens hånd. Ihvertfald ikke når den har været uddannet og trænet ordentligt i "systemet" gennem længere tid. Fejltaktning, løben ned på forenden, manglende evne til selvbæring osv osv har dog været et tiltagende problem på denne hest gennem det sidste stykke tid. Lang historie kort, så blev jeg betragtet som hysterisk, og sikkert også selvoptaget da jeg insisterede på at få den dyrlægeundersøgt, fordi jeg ikke mente det kunne være rigtigt at den blev ved med det, når jeg nu red den så ordentligt.. (     ) Rengående her, der og alle vegne. Ren i bøjeprøve, men røntgenbilleder viste 2 store fede mus   Én i hver baghas.. Øøøv.. Nu er han opereret og når han kommer igang igen, giver han mig nok besked om hvorvidt det var signalet han var forvirret over eller om det var den fysiske inkapabilitet, der resulterede i taktfejl.  Gad vide om nogen overhovedet læser med endnu    Og jeg er kun halvejs færdig med at svare på alle dine spørgsmål  Selvfølgelig tror jeg ikke at man kan.. Citat: "lære hesten at afspænde sin overlinje ved at trække den i munden". Men jeg mener bestemt at man kan træne hesten til aktivt brug af ryg på kommando. Det er jo det man gør hver eneste gang man rider bagparten længere ind under den. Så hvælves ryg/lænd/overlinjen jo automatisk. Eller på kommando, om man vil.. Til slut tilbage til det tråden indledte med, chambonen. Jeg kunne aldrig selv drømme om at ride med en chambon, da jeg ikke bryder mig om at "miste" indflydelse, som jeg gør ved en statisk fastspændt tingest. Men jeg vil gerne give et eksempel på en af mine elever der har brugt den med fordel. Ann´s hest Marco, er super følsom og noget levende at ride. Når jeg sidder på den, kan jeg godt få melodien til at flyde og få ham afslappet, med hans svage ryg svingende i takt med gangen og hans mentale ligevægt. Hvis jeg mister en skulder, fremaddriften, balancen eller koncentrationen spænder han med det samme. Så sænker han ryggen, føler KÆMPE ubehag ved at have mig siddende direkte på rygsøjlen, og fordi han ikke ved bedre, spænder han endnu mere, med deraf yderligere sænkning af ryggen til følge. Fordi jeg er rutineret og har oparbejdet en feeling for melodien, kan jeg lynhurtigt "afværge" at det hele går ad h... til og få ham afslappet igen.. Det er som om han tænker: " Nå ja, det er meeeget rarere her".. og så falder han til igen. Når Ann, som ikke er så rutineret, rider ham sker det samme. Men fordi hun ikke trykker præcist nok på knapperne får hun ham ikke afslappet med det samme igen. Når hun har chambonen på, påspændt i en længde så den IKKE trækker nedad ved normal eller løftet hals position, kan hun ride ham uden de store "HJÆLP, jeg kaster maven ned i sandet-stejler-løber sidelæns og alt muligt andet- fordi jeg ikke fatter en brik og det gør ondt i min ryg-flip". Fordi chambonen simpelthen forhindrer ham i at få hovedet helt derop hvor det går af dage. Så kan Ann stille og roligt ride videre og arbejde på at forbedre feelingen for at trykke på tangenterne så melodien lyder bedre. Så ja, jeg vil foretrække 2-3 sekunders ubehag/træk i Marcos mund, hvis jeg tilgengæld får 20-30 minutters lækkert,   behageligt arbejde, hvor han kan styrke musklerne i sin svage ryg og lænd. Hun red iøvrigt med chambonen i ca 14 dage, og nu er det over 3 uger siden hun har haft den på    Til slut, inden jeg skal spise min nu kolde aftensmad, vil jeg gerne kommentere på din antydning om at fordi man er professionel og har et job der skal fra hånden, så kan man være uretfærdig over for hesten og "snyde" sig til hult og prangende genskin af den ægte vare. Det er muligt det foregår sådan andre steder, men nu var det mig spørgsmålene var henvendt til, og jeg bliver på det nærmeste personligt fornærmet, når nogen insinuerer noget sådant. Det kaldes måske faglig stolthed.. ?.. Man kan ALDRIG skynde sig mere end hesten giver tilladelse til. At ride enhver hest, er et håndværk, og hvis man kaster tag og skorsten på inden man har lagt et ordentligt fundament og bygget solide væge, så braser skidtet sammen inden man er færdig. Grunden til at det ofte går hurtigere for en prof, er måske fordi vi ikke skal "fare vild" helt så mange gange som den mindre rutinerede.. Og vi behøver ikke spille den samme melodi så mange gange, før vi kan gå videre til den næste... Jøsses milde himmel, herre og skaber.. Sikken en smøre  Jeg håber ved den søde gråd at jeg har svaret på det du spurgte om ?? Og jeg svarer fordi det udfordrer og forbedrer mig selv at tænke efter hvad det er jeg gør og hvorfor.. Og tænke efter, også hvad vedrører brug af hjælpetøjler, det har jeg bestemt gjort..
Jeg mente skam ikke, at man nødvendigvis er ond og afstumpet fordi man er professionel. Det må jeg hellere starte med at sige. Men du har tidligere forsvaret brugen af hjælpetøjler med at det går hurtigere end at vente på at hesten begynder at søge frem og ned af sig selv. Så chambonen eller glidetøjlen er altså trods alt en "genvej", og det har jeg ikke indtryk af at du er ked af at indrømme. Det er også ok, og det jeg mente med at være professionel var, at man nogle gange må prioritere anderledes m.h.t. hvor lang tid man har til at læse godnathistorier for en hest, som trods alt er en del af det helhedsbillede, der er ens levevej. Jeg er overbevist om at hesten ikke "dør" af at blive redet med chambon eller glidetøjle, men der er forskel på om noget er en etisk forsvarlig omend ikke optimal genvej... eller om det ligefrem er gavnligt. Dit sidste indlæg var i øvrigt meget læsværdigt, og jeg respekterer, at du mener, hesten kan kende forskel på forskellige "træk" i munden. Vi kan også kalde dem modhold, men hesten kan muligvis ikke mærke forskel, så måske er det bare af hensyn til vores egen sans for æstetik  Din beretning om Ann (som jeg ikke kender) er interessant. Rytterens upræcise signaler skaber konflikt hos hesten. Tjek! Det kender vi godt hjemme hos os   Men hvorfor ikke arbejde på rytteren forplumrede ridning INDEN man går videre med at forlange af hesten at den skal bøje sin nakke (elastikchambonens indvirken reducerer vinklen mellem kæbe og halshvirvler = bøje nakken. Ryggen er et andet kapitel) Hvorfor ikke lade rytterne arbejde i skridt til hun kan indvirke og give efter med tilstrækkelig præcision til ikke at stresse sin hest. Og SÅ prøve i trav og SÅ prøve i galop? Hvis nu det var sadlen, der ikke passede, og som fik hesten til at kaste med hovedet og smide ryggen... så ville man da heller ikke bare maskere symptomet med en hjælpetøjle. Så ville man gå ind og rette på årsagen. Hvorfor gør man ikke det, når det er rytteren, den er gal med? Jeg ved godt, det ville være stærkt kontroversielt for en springunderviser at insistere på at eleven blev i skridt til hun kunne styre sin hest for de fede hjælpere. Men du er jo også lidt kontroversiel, Susan, så jeg føler mig sikker på at du vil overveje det alligevel  Mvh Julie
..bare lige sige at det er super godt at Susan (og Julie for den sagd skyld, m.fl.) kommer herind på HN og diskuterer med "vi andre dødelige"... Jeg ville ønske der var flere "proffe" der gjorde det, dels så der kan komme flere syn på en sag og dels så vi kan se hvad de virkelig mener (personlig holdning). Høre deres forklaring og derved forhåbentligt forstå det hele endnu bedre. Beriderne er jo (oftest) dem vi undervises af og dem vi hører efter/læres op af. For mig personligt ville det være rigtig godt, hvis jeg både fik undervisning "in real life" og min berider/træner samtidig skrev/forklarede nogle ting på papir. Det der står på papir (eller som her på HN)kan man finde frem igen, læse, og koble med det man undervises i - så forstår man det måske endnu mere. Altså jeg kan da se, nu overværede jeg noget super fint undervisning i dag, men desværre har jeg jo nok glemt 50 % og nogle gode forklaringer mm. Hvis de blev diskuteres og skrevet ned ville det jo også være nemmere at huske. Det kan man så sige jeg selv burde gøre, men efter sådan to dage/4 timer med noget helt nyt, er jeg stadig så rundt på gulvet så det har jeg ikke fået gjort, det orker jeg ikke lige før i morgen - og så er der måske glemt 60 %. Hvis beridere kom til disse fora var der også mulighed for de kunne uddybe en forklaring, i sammenhold med "live ridning" - og blive inspireret/udfordret af andre beridere. Håber det gav lidt mening, nu skal jeg godt nok sove. 
Susan:       retur til dig. Julie: jeg ved godt at dit indlæg var henvendt til Susan, men jeg tillader mig alligevel at komme med mit "lille"   indput. Mht. signaler/flere betydninger. Julie jeg kan sagtens følge dig. Som udgangspunkt mener jeg heller ikke signaler kan have flere betydninger. Men når de forskellige grundsignaler er indstalleret korrekt, så mener jeg godt man kan anvende kombinationer af signaler, når man ønsker en kombination af reaktioner. Når jeg ønsker at min hest aktiverer sin bagpart mere så indvirker jeg med sæde og schenkler, og for hesten ikke blot skal svare ved at løbe hurtigere frem i samme lange form, så foretager jeg små anholdninger på tøjlen. Schenkler indvirker på bagpart, sæde indvirker på ryg og tøjlen bremser/samler op fortil. Resultat: (forhåbentlig   ) Hesten træder kraftigere frem med bagbenene løfter ryggen og sænker hals og hoved. Schenklerne betød hele tiden frem og tøjlen betød hele tiden stop, men kombinationen resulterede i aktiveret bagpart/ryg og sænket hals hoved. Så selv om jeg opnåede at hesten sænkede hals og hoved ved at indvirke med tøjlen, så var det ved at udnytte det indlærte stop-signal i kombination med det indlærte frem-signal at jeg opnåede effekten. Dette er jo en kraftigt simplificeret beskrivelse og jeg mener også at man langt hen ad vejen, bør veksle fint mellem anholdninger og drift for at undgå konflikt og forvirring hos hesten. Men jeg mener også at den veltrænede hest godt kan lære at en let anholdning kun betyder "vent lidt fortil" mens schenkel siger "bevar energien i bagparten" Det kræver bare at rytteren er i stand at ride med stor følelse. Spille med stor musikalitet, for at benytte Susans fine sammenligning  Puh ha Det er tungen lige i munden  Mht. hjælpetøjlen som hjælp til den mindre rutinerede equipage: Når hesten f.eks. er meget følsom og f.eks. har den spontane reaktion at den smider ryggen og prøver at flygte når den kommer i vilrede over rytterens signaler. Så har man et problem, hvis den mindre rutinerede rytter skal lære de korrekte signaler på denne hest  Idealet ville jo være at sætte den mindre rutinerede rytter op på en meget rutineret/tålmodig hest og lade rytteren lære det hele på den  Det er jo så desværre ikke altid muligt. Alternativet kan så være hjælpetøjlen, der kan fremme hestens motivation for at blive i den rigtige form. Så istedet for at både hest og rytter kommer ud i længerevarende faser, hvor de begge er i vilrede og stressede over situationen, så hjælper hjælpetøjlen til at bevare en ro hvor rytteren kan lære de korrekte signaler at kende. Hjælpetøjlen skal jo ikke erstatte rytterens korrekte uddannelse, men blot hjælpe til under indlæringen. Samtidigt kan det hjælpe hesten til at lære, at det er bedre at bevare roen og blive i formen istedet for at smide ryggen og flygte. Mht. at lære det hele i skridt, så er tanken glimrende   Men det er desværre ikke altid sikkert at det der fungerer i skridt også fungerer i trav/galop. Ridning er jo til en stor del et smidigheds og balance spørgsmål. Og man kan altså kun lære at følge travens og galoppen bevægelse smidigt og i fuldkommen balance ved at ride i trav og galop. Så var der ikke mere..  Hilsen Hanne.
At bruge schenkel og tøjle samtidig er i strid med både moderne indlæringspsykologi og den klassiske dressurteori (jvf. Steinbrecht og de uafhængige hjælpere) Hvis man så gør det alligevel, ignorerer man både den historiske og videnskabelige viden, menneskeheden indtil videre har fået skrabet sammen om hvorledes man bedst træner en hest. Jeg er dog absolut tilhænger af eksperimenter, så det er ikke fordi jeg er modstander af at man forbryder sig mod konventionerne. Bare man gør sig det klart at man skal passe lidt på med at forvente noget som helst af hesten til gengæld. Selvfølgelig kan man bruge kombinationer af signaler - ellers var det tricky med sidebevægelser f.eks. Men man må ikke bruge kombinationer af direkte modstridende signaler - ikke hvis man skal ride med respekt for hestens etologi. Ganske som man ikke kan fortælle en hund, at den skal blive og komme på samme tid, fordi man vil have at den skal komme langsomt. Så må man lære hunden at komme på kommando, og så bagefter lære den et signal for om den skal komme langsomt eller hurtigt. Det andet er da komplet unfair. Jeg forstår godt din forklaring med schenkel og hånd, for jeg har naturligvis også selv eksperimenteret med denne fremgangsmåde. Tit får man fornemmelsen af at hesten lige "tager sig sammen" til at give lidt efter og give slip på én eller anden form for træghed eller stivhed. Det er denne fornemmelse, der illustreres af rideinstruktører ved at bøje enderne af en dressurpisk sammen. Men desværre har disse rideinstruktører ikke haft anatomi, eller også var de syge den dag   Hestens rygrad er IKKE en spændstig dressurpisk. Den er nærmere som et Brio-tog. Hvad sker der når man trykker et Brio-tog sammen i begge ender? Så bliver det til en harmonika - det bliver skævt og slingert, så man må trykke det på plads alle mulige steder før det kan køre lige. Den eneste måde at ligeudrette et Briotog er at styre fra forreste vogn. Der må ikke være noget, der motiverer hesten for at gå en anden vej end rytteren beder om. Dette kræver så enten at rytteren går med til at hesten selv må styre   Eller også kræver det ubetinget lydighed fra hesten - at den er veldresseret i den forstand at det ikke falder den ind at hysse op over noget som helst. Jeg tror det er Harry Whitney, der siger, at man skal kunne ride sin hest "up a telephone pole or down a badger hole". Men tilbage til den urutinerede rytter, som forårsager sin hest uro: Jo, man kan faktisk godt være sikker på at det, som virker i skridt også virker i trav og galop. Hvis man vel at mærke sørger for at det VIRKELIG fungerer i skridt, og ikke bare lader til at fungere. Det er den samme hjælp, der bringer hesten ned i skridt fra trav, trav fra galop og ind i en parade fra samtlige gangarter: "Stop". Rytteren kan præcis lige så godt lære at indvirke i skridt som i trav. Og før hun kan variere skridtlængden og hastigheden i skridt gennem diskret indvirkning, er det faktisk slet ikke logisk at formode, at hun kan begynde at lære det i trav eller galop. Selvfølgelig kan det ske, at hesten parerer fint fra skridt, men at rytteren lige skal have et par forsøg, inden hun kan bringe den ned i skridt fra trav, uden at den kaster med hovedet. Men så må hun jo lige ride letridning, og lade hesten gå med hovedet, der hvor den nu føler for at gå med det. Og bare gøre sit bedste for ikke at genere den. Nå - jeg har fri i dag, så jeg ved ikke hvorfor jeg sidder på HN. Det er en sygdom  Mvh Julie
Jeg er altså slem til at glemme ting. Måske skulle jeg skære ned på filterkaffen. Hanne, du skriver: "Alternativet kan så være hjælpetøjlen, der kan fremme hestens motivation for at blive i den rigtige form" Undskyld, men her må jeg lige påpege hvor misforstået den sætning er. Der er ikke nogen "rigtig form". Hestens rygsøjle indtager den form, hestens sindsstemning dikterer, at den indtager. Ganske som dit ansigt smiler, når du er glad, og græder, når du er trist. Du synes sikkert ikke, at du har noget "forkert" eller "rigtigt" ansigtsudtryk. Og hvis du er mopset, bliver du nok ikke mindre mopset af at nogen kommer hen og trækker dine mundvige opad og sætter dem fast med tape. Måske bliver folk omkring dig i bedre humør, hvis de er tilpas ligeglade med dig til at kigge efter om dit "smil" er ægte. Men du selv bliver ikke hjulpet. Når hesten slår fra, er det et symptom på at noget generer den. Det "noget" (om det så er sadlen, rytteren eller et dækken på barrieren) forsvinder ikke, bare fordi man tvinger hesten til at sænke hovedet. Hvis det er rytteren, der er "noget", så må første skridt på vejen vel for pokker være at finde en platform, hvor hest og rytter kan fungere i harmoni, uden at nogen af dem stresses. Det kan lade sig gøre ved at skrue ned for forventningerne. Mvh Julie
Puha.. Jeg havde da aldrig troet at denne tråd ville blive SÅ lang.. Efter at have læst alt dette kan jeg jo slet ikke lade være med at føle jeg nok aldrig vil kunne lære at ride rigtigt :S Der er en masse diskussion omkring hjælpe tøjler osv, men i siger jo egentlig (sådan som jeg forstår det) at hvis man har lært at ride "rigtigt" burde de slet ikke være nødvendige. Men hvad skal man dog så stille op? Jeg tør da næsten ikke sætte mig på min part hest i frygt for at ødelægge den.. Og hvad skal man rette sig efter? Min part hests ejer mener at det er godt at ride med chambon i en periode for at kunne styre den da den har det med af og til at være lidt ustyrlig, men ikke for at få den til at gå "rigtigt". Jeg vil da også give hende ret i at den rent faktisk ER blevet meget nemmere at ride. Nu kunne jeg lige pludselig godt trave og galopere uden at den forsøgte at undvige ved fx. at gå til siden eller løbe i den modsatte retning. Jeg er absolut ikke prof. på dette punkt og jeg hyggerider kun. Hvis jeg siger noget forkert så ret mig endelig for jeg ved virkelig ikke bedre.. Jeg synes dog dybest set, at jeg virkelig er blevet forvirret. For hvis hjælpe tøjler virkelig er så slemme og skadelige hvorfor er det så blevet så meget nemmere at ride på min part hest?
Hvad så med den halve parade. Mener du ikke den har nogen berettigelse? Og lad nu være med bare at svare, at man ikke udfører en halv parade ved at tage og drive samtidigt. Du svarer som om jeg har påstået at man kan opnå en "ønsket form" (skal nok lade være med at kalde det en "korrekt form"   ) ved at drive med schenklerne frem til en modholdende hånd. Det var ikke det jeg mente... Jeg beklager dybt hvis det var sådan det kunne opfattes... Jeg skriver jo netop at man bør "veksle fint mellem anholdninger og drift" Hvordan vil du lære en rytter at følge hestens travbevægelse i fuldkommen balance uden at trave. "Hestens rygsøjle indtager den form, hestens sindsstemning dikterer, at den indtager" Præsis ja. Hesten reagerer på noget i omgivelserne = rytteren kommer lidt ud af balance = hesten sænker ryggen for at unddrage sig ubehaget = rytteren får endnu vanskeligere ved at genfinde balancen og kommer endnu mere ud af balance = hesten reagerer instinktivt og sænker ryggen endnu mere = den onde cirkel kører til stor ubehag for dem begge. Hvorfor pokker er det så forfærdeligt at hjælpe dem med en hjælpetøjle. Jo hvis hjælpetøjlen kun bøjer hestens hals, så er jeg enig. Men så virker den ikke efter hensigten. Men det er måske i virkeligheden der problemet ligger begravet. Hvis man mener at hjælpetøjlen kun virker ved at tvinge hestens hoved ned - ja så er jeg helt enig i, at den ikke bidrager til noget som helst positivt. Men jeg mener jo at hjælpetøjlen godt kan lede hesten til at bruge hele sin krop ØHH   på en "ønsket måde" Nemlig hvor den går med energisk afskub, løftet og naturligt svingende ryg samt deraf følgende hals og hoved strakt frem/nedefter. osv osv. Dette leder mig så hen til det næste. En elastisk chambon trykker da også hesten over nakken..? Jeg har hele tiden haft den type, der løber henover nakken af hesten, gennem bidringene og mellem forbenene til gjorden, i tankerne. Når hesten hæver sit hoved fordi den sænker/spænder ryggen, så vil den da mærke et tryk over nakken mere end et træk i bidet? Så det er først og fremmest trykket over nakken der igen leder hestens hoved frem/nedefter + ryggen op. Nej - nu er tiden da gået, jeg må videre. Håber ikke dette indlæg er alt for rodet   Vender desværre først tilbage om nogle dage. Ville ellers gerne følge med her. Hmm man bliver jo helt afhængig  Hyg jer. Hilsen Hanne.
FEIs definition på en halv parade er: >>>>  <<<< Bemærk venligst, at der står   - altså på nudansk  . Ikke på samme tid. Det er altså ikke bare noget, jeg sidder og finder på, det her  Med FEIs definition in mente, mener jeg derfor, at den halve parade har en berettigelse, for at svare på dit spørgsmål. Men den halve parade er ikke en simultan anholdning og fremaddrift. Den halve parade er en halv parade: En anholdning og en reducering af tempo, evt. efterfulgt at en overgang op i tempo igen, men ikke nødvendigvis. Hvorfor skulle en halv parade involvere schenkelhjælp, når en hel parade ikke gør det? Faktisk har vi haft debatten før, og der fandt jeg en udmærket række eksempler på, at man IKKE driver på hesten i en halv parade. Jeg tror, tråden hed noget med "den rigtige holdning" eller "korrekt holdning", og det var JumpingGirl, der startede den. Uanset om man spørger Kyra K, de la Gueriniere eller moderne videnskabsfolk som Andrew McLean eller Paul McGreevy, så siger ingen af dem at man skal lægge schenklen til samtidig med at man foretager en halv parade. Slå det selv op   Det er fascinerende læsning. Jeg ved godt, at "din" version er meget almindelig i Danmark, men måske er det derfor vi ser så mange heste gå med næsen bag lod  Inklusiv min, når jeg glemmer eksklusivitetsprincippet. Er det i øvrigt ikke sejt og godt og heldigt, at FEIs definition på den halve parade passer så perfekt til de kriterier, den moderne videnskab nu opstiller for human dyretræning? >>>>Hesten reagerer på noget i omgivelserne = rytteren kommer lidt ud af balance = hesten sænker ryggen for at unddrage sig ubehaget = rytteren får endnu vanskeligere ved at genfinde balancen og kommer endnu mere ud af balance = hesten reagerer instinktivt og sænker ryggen endnu mere = den onde cirkel kører til stor ubehag for dem begge.<<<<< Nej, hesten sænker ikke ryggen fordi rytteren kommer ud af balance fordi hesten bliver bange for noget! I det SEKUND hesten bliver bange, taber den ryggen. At rytteren så kommer ud af balance, og det gør problemet værre, er en anden sag. Men den sænkede ryg ledsager altid angst hos hesten. Det kan man ikke lave om på, og det er fysisk umuligt for hesten at bevare løsgjortheden under stress, så hvis man tror, man kan forhindre hesten i at tabe ryggen ved at spænde en hjælpetøjle på den, så lyver man altså overfor sig selv. Man tvinger hesten til at internalisere sin stress, så man selv kan bevare en illusion af kontrol. Det er altså ikke smart, uanset hvordan man vender det. M.h.t. hvordan rytteren skal lære at ride, når hun ikke må trave, så må jeg sige, at der bare er nogle heste, der ikke er begynderheste. Hvis man alligevel vil bruge dem som sådan, må man tage ansvaret for sin beslutning, og ikke lade hesten bøde for rytterens utilstrækkelighed. Måske har Susan en gammel skolemester, som hendes elev må få nogle longetimer på. Hvis der fandtes et produkt, der mekanisk kunne trylle monstre væk for hesten, så ville jeg da være varm tilhænger af det. Men når du siger, hjælpetøjlen får hesten til at "bruge ryggen", hvad mener du så med det? Det eneste en elastikchambon eller en glidetøjle kan, er at reducere vinklen mellem hestens kæbe/pande og dens halshvirvler. Kan du fortælle mig hvordan det skulle garantere at hesten "bruger ryggen"? Mvh Julie
Ja, jeg tænkte nok at jeg ikke skulle slippe denne tråd en heeel dag, der kommer så meget at samle op på..  Starter fra en ende af.. Sakset fra Julie´s indlæg: Ja, jeg har flere gange sagt at jeg gerne bruger hjælpetøjlen til at fremskynde processen, men det handler om ikke om at skyde "genvej" i hestens uddannelse. Det er fordi jeg mener at hvert eneste skridt hesten tager under rytter, hvor den bruger sin krop forkert, er nedbrydende for den. Jeg ville virkelig være tosset hvis jeg lod hesten "misbruge" sin krop i et halvt år, fordi det var "finere" at vente på den selv kom på det rigtige, fremfor at hjælpe den på vej. Jeg vil altså hellere arbejde en hest med hjælpetøjle i en uge og derefter have en veltilpas og positivt arbejdende hest, end jeg vil lade den spilde sin krop på en masse forkerte skridt! Forskellen er vel, at du mener, at hjælpetøjlen er skadelig, hvorimod jeg gentagne gange, oplever at få en mere afslappet, velvillig hest når jeg anvender den. Som jeg læser dine indlæg, så tror du åbenbart vi bruger hjælpetøjlen til at "bøje nakken" på hestene. Det er forkert! Vi bruger den til at sænke halsen på hesten. Og for mig, er der stor forskel på disse to ting. Når en hjælpetøjle er fastspændt mellem forbenene, danner den en slags trekant. Den trekant bevirker, at jo længere hesten sænker halsen, desto længere kan den strække mulen frem.. Og det er den form vi f.eks leder efter på Ann´s hest.. At bøje nakken på den (altså nakken højeste punkt og næsen i lod) ville være en katastrofe   Det er den slet slet ikke klar til.. Og om jeg er kontroversiel eller ej, er svært at svare på.. men nu sammenholder du det jo med at være SPRINGunderviser, så måske er jeg alligevl lidt kontroversiel  ALLE mine spring ryttere rider også deres dressur undervisning ved mig. Jeg kunne f.eks heller aldrig drømme om at springe med elever der selv har varmet op. Hvad nytte kan jeg gøre i springningen hvis de har tampet rundt på 2 spor og på forparten i 20 min forinden  Og for lige at vende tilbage til søde Ann. Som HanneLene skriver, så er man jo nødt til at øve sig der, hvor problemerne opstår. Ann har fuldt styr på Marco i skridt og 95% i trav. Godt nok er jeg springunderviser, men det tætteste Ann og Marco har været på et spring, er at skridte over en bom på jorden.. Man kan jo ikke springe på en hest man ikke kan styre  To ting til slut (den her tråd stjæler ALT for meget tid). Jeg må endnu engang understrege, at for mig behøver hesten ikke nødvendigvis bøje på nakken for at gå godt. Det er kun en "bonus-præmie" når alt det andet er på plads. En hest der er: Fremme, lige og i balance bøjer automatisk nakken og giver efter i ganaschen. MEN:... Hvis hesten er knækket af på midten, så må man først få den til at sænke/strække halsen og genetablere forbindelsen mellem forende og bagende. Ellers er det umuligt at skabe fremaddrift, ligeudretning og balance, da man ikke kan sende besked fra den ene ende til den anden.. Til absolut aller sidst. >>>>>>>    >>>>>>>>>>> Forklar lige det her afsnit for mig.. Det får mig nemlig til at tro at du ikke har forstået min fantastiske sammenligning med tangenterne (   ) og det kan jeg simpelthen ikke forstå, hvis du ikke kan forstå? 
Hvis hjælpetøjlen blot skal sænke hestens hovede, hvorfor så ikke bruge en "rigtig" chambon, som virkelig kun sænker hestens hovede, og ikke dikterer, hvor dens næse skal være? At hesten kan stikke næsen frem, når den sænker hovedet, er jo fint nok. Men det tvinger jo så hestens næse ind, når dens overlinie trækker sig sammen som følge af mangelfuld rytterteknik. Det er elastikkens problem - den rigtige chambon udmærker sig ved at tillade hesten at "bøje" nakken så meget som den vil eller ikke vil - mens hovedet hele tiden opfordres til at sænke sig. >> .<< Der er vi helt enige, men jeg mener så bare stadig, at hesten kan bruge sig forkert med elastikchambon på - problemet er bare maskeret, og rytteren får en illusuion af kontrol. Jeg mener at hestens trang til at smide ryggen skal afhjælpes gennem præcis og korrekt styring af dens retning og hastighed - uden fokus på holdning  Mvh Julie
Jeg glemte at svare på det sidste spørgsmål: Hesten er vel ligeglad med om det pres, den mærker på sin tunge og sine lader kaldes "modhold" eller "træk" af os mennesker. Jeg kender godt forskellen - som den føles på min egen krop og især som den lyder inde i mit hovede. Men jeg betvivler om hesten differentierer mellem tryk og tryk. Jeg forstår godt din snak om musikalitet, for jeg har selv haft heste i lang tid, og jeg nyder godt af et vist, forhåndsinstalleret gehør, som gør det muligt for mig at omgås mine heste på en behagelig måde. Men mine tanker går ud til alle de heste, som ikke fungerer. De findes i massevis - se bare på Ryttersnakken, som bugner med spørgsmål om "problemheste". Hvad skal disse heste bruge din musikalitet til? Når du ikke kan forklare den eller viderebringe den særligt effektivt? Hvad nu hvis videnskaben satte navn på musikaliteten? "Musik er matematik" plejer én af mine kolleger at citere et symfoni-komponerende familiemedlem for at sige. Og det er rigtigt. "Matematik er kunst" siger min mand, som er god til matematik. Det handler alt sammen om hvordan vi stabler de legoklodser, naturen giver os at bygge med   Nogle mennesker kan bare bygge. Men de fleste skal lære hvordan man formgiver en holdbar konstruktion. Det nytter ikke så meget, at de begavede siger "det er ligesom musik, du skal bare kunne mærke, hvordan du skal gøre". Hvis de begavede skal lære fyldestgørende fra sig, skal de søge viden om deres begavelses rødder. De skal forstå hvad det er, de kan. Og så skal de kunne bruge deres egen begavelse til at inspirere andre til at ville forstå og mestre dens natur. Hermed slutter min prædiken   Susan, hvis du ikke har brug for at ride med elastik, hvorfor skulle dine elever så have brug for det? Hestens ro sænker hovedet - per automatik. Hvorfor ikke kigge dybere og prøve at se om du kan videreformidle din evne til at give hesten den ro? Det ville da være bedre end maskeret uro. Mvh Julie
Hu hu hu... Slam!! Tak for (filter) kaffe...  <<<<< ?>>>>>>> Jeg synes nu ellers selv jeg både forklarer og viderebringer endog   effektivt... Eller, det er ihvertfald dét jeg tilstræber når jeg kravler på alle fire på ridebanen og ligner en tåbe. Eller når jeg trasker bag bagenden af en hest en halv time i skridt for at kunne fortælle rytteren hvornår hesten er på ét spor. Hvis du vil synge som Chakira er du nødt til at lytte til Chakira først. Hvis jeg vil have min elev til, på egen hånd, at genskabe følelsen når hesten er på et spor,(eller i ro, for den sags skyld) så er de nødt til at mærke følelsen mange gange for at kunne   den. Man kan umuligt genskabe en følelse man aldrig har følt og det var præcis det Ann fik ud af arbejdet med chambonen. Den hjalp hende til at genkende en følelse som hun nu kan genskabe på egen hånd..   hjælpemidler. Dét bruger jeg min musikalitet til.. Og så håber jeg da at der er bare en enkelt eller to herinde, der har kunnet drage nytte af mine forslag, når de har spurgt om hjælp til en såkaldt "problem" hest.. .>>>>>>>> Hvorfor tror du jeg "er" herinde ?   
Årh, man glemmer da også hele tiden noget.. Måske jeg skulle   mængden af filterkaffen  Jeg er enig med dig i at hesten sikkert ikke differentierer det modhold eller træk, den konkret mærker på tungen eller laderne. Men det handler jo igen om samspillet mellem de andre elementer. Hvis hesten står stille (minus fremaddrift) og rytteren   i tøjlen, så bliver hesten enten sur, bakker eller trækker hovedet længere ind mod kroppen. Hvis hesten skubber i fremaddriften op gennem kroppen og rytteren trækker i tøjlen, så er det ikke længere et træk, men et   i fremaddriften og det bør ikke få hesten til hverken at bakke eller trække hovedet ind mod kroppen, men blot opsamle energien fra fremaddriften..
Jeg ville ønske at der var flere det ville som Susan, SIGE til rytteren hvad man ser. Også bare os andre, man kan vel godt sige til en anden i ridehuset: "din sadel ligger skævt, du sidder skævt, din hest ser halt ud" - men det er der bare ikke ret mange der gør eller TØR (incl. mig selv)... Hvilket jo er en skam. Derfor SKAL beriderne/trænerne gøre som Susan beskriver: kravle rundt på jorden eller sige til rytteren om denne sidder skævt, hesten går lige - observere og formidle. Hvilket der heller ikke er ret mange der gør, endnu mere en skam... Susan har nemlig helt ret i det hun skriver: for at kunne lære noget rigtigt/ændre sin ridning er man nødt til at kende følelsen af hvornår det er KORREKT (og ikke korrekt). Det er da bla. derfor jeg rider rundt på min hest som jeg gør, jeg kan ikke genkende følelsen (af nogle ting) fordi jeg aldrig har fået/haft den.
Ja ja... I Kyras ABC er der en lille tegning af én, som sidder og spiser jordbærmarmelade, mens en anden sidder ved siden af og undrer sig over, hvad jordbærmarmelade mon er. Jeg er helt enig i at man skal mærke, hvordan det føles. Det er jo fedest på en Grand Prix-skolemester, der lige står og venter på én i ridehuset, striglet, opsadlet og betalt for   Men jeg er da godt klar over at de fleste af os (inkl. mig selv) har de heste, vi har, og ikke vil skille os af med dem, selvom i måske i grunden ikke et gode nok til at ride dem. MEN: Hvis rytteren virkelig har kontrol over hesten 95% af tiden i trav, så kan hun jo også mærke, hvordan det skal føles   Så er det jo kun 5% af tiden, hesten går ovenud, og de 5% af tiden kunne man så arbejde på at gøre til 4%, 3%, 2% o.s.v. - ved at øve rytterens timing. Er elastikchambonen så virkelig nødvendig? Hesten bruger sig ikke korrekt, med mindre den ikke er stresset. Og hvis hesten ikke er stresset, behøver den ikke elastik. Ingen ustresset, afslappet hest render rundt med hovedet oppe i skyerne. Så hvis man har brug for hjælpetøjler, er det fordi, man gør noget basalt forkert. Ville løsningen så ikke være at rette rytterfejlen FØR man stiller krav til hesten om hvorledes den skal placere sin rygrad? Pyha - vi kører vist i ring igen. Men Susan, for en god ordens skyld, så var det dig selv, der sagde, at det med dit toneøre var svært at videregive til andre. Og da jeg spurgte ind til, hvorledes dine heste kunne mærke om du ville stoppe eller bøje deres nakke, så sagde du, at "det kunne du bare mærke". Og det svar blev jeg jo ikke meget klogere af. Du kravler jo ikke lige rundt i MIT ridehus (som ikke er bygget endnu), så derfor kan jeg jo kun forholde mig til hvad du skriver herinde. Det er prisværdigt at du vil øse ud af din lærdom og erfaring, og jeg ved godt at det er derfor, du er herinde. Men i denne tråd har jeg foreløbig lært, at hvis jeg vil være bedre til at ride, kan jeg med fordel købe en hjælpetøjle indtil jeg udvikler en sjette sans for hvordan jeg skal indvirke  Jeg kunne godt tænke mig, at flere dygtige ryttere såsom du selv begyndte at interessere sig for den videnskabelige basis for den kunnen, de selv tager for givet. For inden man kan komponere symfonier skal man nemlig spille skalaer. Og skalaerne kan ikke erstattes med nok så meget lytten til Chopin - med mindre man altså selv er et musikalsk geni, og det er det jo desværre de færreste af os andre, der er. Mvh Julie
Ja, lidt kører det i ring, men det er jo også oftest i de heeelt små petitesse detaljer at kimen ligger.. <<<< ".>>>>>><< Nej, det har jeg aldrig sagt. Jeg gav en lang forklaring på hvordan det helt afhang af hvilke   elementer, trækket (ups,  ) blev kombineret med. Jeg håber da denne tråd har givet mere end hvad du lige nævner her, men nu var det jo brugen af en chambon der blev spurgt til. Måske er det historien om hønen og æget? Hvad kom først ? <<<< >>>> Det var jo netop chambonen der gjorde at hun kunne ride med kontrol 95% af tiden og mærke hvordan det skal føles.. Det ved både hun og hesten nu og så arbejder vi med de sidste 4%, 3% osv. Og hvis din hukommelse ikke er helt forkalket, så kan du nok gendanne dig nogle billeder der tydeligt beviser at jeg IKKE er født med en gudsbenådet musikalitet for denne sport    Jeg har bare været så heldig at komme i hænderne på nogle mennesker der virkelig formåede at forklare mig tingene ordentligt og siden har det været en lang indlæringsprocess. Man skal ikke købe en glidetøjle indtil man udvikler en 6.sans. At ride ordentligt er et håndværk, fremfor alt. Og chambonen, som anvendt i Ann´s tilfælde, skal IKKE bruges til at trække hestens hovede ned. Den blev brugt til at forhindre hestens hovede i at komme helt derop hvor den knækker på midten. Har du aldrig oplevet en hest der gik ukorrekt uden at være stresset ?? Jeg får mange ikke-stressede heste ind, som stadig går forkert. Det er umuligt at lære en stresset hest noget som helst (og nu får jeg lige en klog tanke) OG: I nogle tilfælde giver chambonen den stressede hest noget at forholde sig til. En enkelt ramme måske. Når den stresser, så har den et kæmpe hornorkester inde i hovedet og den kan ikke høre rytteren. Måske frembringer chambonen en anden fysisk form end den vi søger som slutbillede. Men hvis nu chambonen kan være en slags krykke for hesten, som den kan slutte fred med og acceptere, så bliver hornorkestret måske så stille inde i hovedet, at den har mulighed for at høre rytterens anvisninger ? Og så elsker jeg iøvrigt at diskutere disse elementer med dig.. Både fordi du udfordrer mig, men også fordi din store teoretiske viden, kombineret med min praktiske erfaring er en spændende cocktail  Jumping girl: Det kunne man godt fornemme mellem linjerne i din tråd om korrekt holdning..
Og hvor ER det dejligt at hestene har fri, huset er gjort rent og manden først kommer hjem kl. 21... Jeg kan sidde her og være fag-nørd hele dagen, i håbet om at alle regningerne, fakturaer og salgsvideoer laver sig selv 
er det godt du er her Susan - er så enig med dig men jeg kan ikke formulere det ned på skærmen som du "lige" har gjort. Jeg opgav kampen (med både ordene og modstanderene) for længe siden
Jeg har oplevet en hest, som jeg *troede* var ustresset, selvom den gik meget mærkværdigt med sit hovede. Så gav vi den glidetøjle på to gange om ugen, så den kunne "bruge sig", og så tænkte vi ikke meget mere på det. Jeg var 13 - 14 år. Hesten vandt sløjfer. No problemo. Du kan sikkert huske den omtalte hest   Der var vist ingen af os, der var de store lys dengang. Selv er jeg ikke meget mere lysende i dag, men til forskel fra min pureste ungdom tager jeg nu selv ansvar for mine blinde vinkler. Min gamle springhest havde sikkert utallige mavesår, ligesom flertallet af sportsheste har det i dag. Men det vidste vi ikke, og så var det jo heller ikke noget problem.  I dag ved jeg, at når hesten spænder i sin overlinie, er det fordi den er stresset over f.eks. rytterens signaler, sadeltryk, diverse dårligdomme, en trold bag barrieren ell. lign.   Måske bliver den mere føjelig, men det er ikke nødvendigvis det samme. Men nu skal vi jo også lige være sikre på at vi mener det samme med "korrekt". For jeg definerer den "korrekte" holdning som den, hesten af egen fri vilje indtager. Altså den eneste "ukorrekte" holdning er den, som rytteren gennemtvinger. Hvis hesten er opstemt over et eller andet, er den korrekte "holdning" altså høj. For den stemmer overens med hestens sindstilstand. Vil man have en lavere hovedholdning, må man foretage sig noget med hesten, som bibringer den ro. Jeg ved da godt, du taler om en meget løs chambon, og at der nok er trækdyr i Bombay, der har det en anelse hårdere end din elevs chambon-hest   Men nu er det jo teori, vi snakker, og der tæller petitesserne. I øvrigt ville jeg ikke mene, at man har "kontrol" over en hest, som man kun kan kontrollere med høflighedstøjle på. Så har tøjlen kontrol over hesten. Jeg har selv redet andres heste i skoven med glidetøjle på, fordi jeg bare ikke stolede på at jeg kunne stoppe dem ellers. Verden er ikke sort eller hvid. Men det er vigtigt, at man gør sig det klart, for hvis skyld man påspænder en hjælpetøjle. Og det er ALDRIG for hestens skyld. Uanset hvad man oprigtigt tror eller fortæller sig selv. Mvh Julie
Må en 2'er pony starte på bane A, hvis man er for gammel til at ride ponyklasser? Nu vil jeg lii beskrive situationen som den ser ud lii nu: Jeg er 17 år nu.. Sunbreeze, som jeg havde halvpart på indtil sidste år, startede jeg en del stævner på osv.. I december blev hun solgt til en lille pige, som kun rider Le uden galop når hun er ude og starte  Nu har de spurgt om jeg vil hjælpe dem med at ride hende, og vi snakkede om stævner.. At jeg for dem, sagtens ku få lov at ta ud og starte noget Lc-klasser, måske lille Lb1 eller sådan noget på hende.. Altså bare til regionsstævner.. Men så kom vi til at tænke på om jeg godt må det? Hvordan er reglerne med det? Og hvis jeg gerne må, må jeg så gerne til det samme stævne, hvor hun fx starter hende for pony?
Og forresten vil jeg lii sige at jeg ikk kan åbne drf's reglementer på computeren.. Så det er derfor jeg ikk kigger der 
ikke gå både pony og hesteklasser. -det kan jeg da huske. men om en 2'er pony må opklasses...godt spørgsmål.
En II'er pony kan ikke opklasses til hest! Og hvis den blev opklasset til hest, kunne den nye ejer ikke samtidig starte små klasser på den som pony.
Inden jeg kom af med min pony, startede jeg heste-klasser på den ved klubstævner fordi jeg var blevet for gammel til at ride pony. Jeg spurgte klubben, som afholdte stævnet om det var i orden, og det var hver gang. Det var godt nok også en 1'er jeg havde. Så ved ikke om de vil se igennem finger med det, hvis det gælder en 2'er pony?! Jeg opklassede altså ikke min pony som hest. Hvis man skal starte disktrikstævner mener jeg man skal opklasser ponyen, og så er der kun 1'er pony som det kan lader sig gøre for.
Jeg har da altid startet hesteklasser på mine ponyer, da jeg er for gammel til at starte ponyklasser - og det uanset om det var en 1´er, 2´er eller 3´er... Jeg har da også haft børn til at ride samme ponyer ved samme stævner - ingen problemer... Mvh Line.
Dejligt! Virkelig dejligt at læse denne tråd, for den giver godt nok stof til eftertanke omkring hvad det egentlig er man sidder og laver. Susan... Pragtfuldt eksempel med at sammenligne musikken med samarbejdet mellem hest og rytter...jeg ligefrem nød det. -Dem der ikke forstod det, må bestemt være uden for pædagoisk rækkevide. Jeg vil blot læne mig tilbage, og spændt vente på flere gode saglige svar i denne tråd.
       Dér faldt ti-øren.. (for mig ihvertfald) Nogle gange er det åbenbart godt at gå i ring, for det er først nu jeg forstår hvorfor vi er uenige.. <<<<<< .>>>>> Så tror da pokker vi er uenige, for dette handler jo om hele grundindstillingen til selve det at ride ! Jeg er dybt og grundlæggende uenig i at den korrekte holdning er den hesten på eget initiativ indtager. Det er jo at sidestille hestens viden med rytterens. Rytteren er læreren og hesten eleven. Det er os der ved bedst og den viden vi har må vi udnytte til at få hesten til at arbejde mest hensigtsmæssigt. Nu er der jo snakket så meget om hovedet ned, så jeg vil gerne give et eksempel der går den anden vej. Rigtig mange af de heste jeg får ind, er reddet på forparten. De læner sig ud over skuldrene, hænger på tøjlen, løber og trækker nedad   Og så er de iøvrigt også svære at dreje når de hænger dernede.. Når jeg kommer op og forsøger at flytte tyngdepunktet bagud igen, så er der godt nok mange af dem der protesterer.. Med det samme jeg slipper, så VÆLGER de at vælte ud på forparten igen.. På sådanne heste er jeg fløjtende ligeglad med holdning, samling osv. jeg er KUN interesseret i at hesten går i selvbalance, men alligevel protesterer mange af dem. Fordi det strammer i rumpeten. Det er tungt for dem pludselig at skulle bære deres egen vægt når de nu har vænnet sig til at læne sig op ad rytterens hånd. Jo mere jeg forsøger at få hovedet op, jo mere prøver de at komme ned, for at aflaste bagparten. I dette tilfælde insisterer/gennemtvinger jeg konsekvent at få den ønskede reaktion (selvbalance) hos hesten. For jeg VED jo, at når den først er kommet over stramheden i bagparten så er der SÅ uendeligt mange gode bi effekter der gør den gladere, sundere og mere samarbejdsvillig. Jeg viser den altså vejen til en mere hensigtsmæssig anvendelse af kroppen, fremfor at vente på at dens sindstilstand opmunterer den til at fjerne vægten fra forparten. Men selvfølgelig kan man ikke bruge en hjælpetøjle eller almindelig tøjle for den sags skyld, til at camouflere at hesten er bange for barriere trolden.. og hans fætre 
Ja, jeg har sat mig i en klat klister der kun løsner når hestene skal ind fra fold, fodres o.l. 
Æhm... ja nu sker der endelig noget. Jeg er enig i at der findes mere eller mindre egnede holdninger til bæring af en rytter. Selvfølgelig er det ikke sundt for hesten at pløje rundt med næsen i savsmuldet   Men hvis hesten af sig selv indtager en sådan usund holdning, så må man spørge hvorfor, i stedet for bare at deklarere at hesten går "ukorrekt". Jeg kan ikke se hvad det har at gøre med om vi eller hesten er "klogere". Jeg tror ikke på at du virkelig "gennemtvinger" noget, for du ved sikkert at man ikke kan udtrække en modvillig muskel uden at forrette skade. Men jeg kan forstå at du gerne mekanisk manipulerer med hestens holdning, og det er jeg grundlæggende uenig i, for hvis årsagen til problemet er mental (og det er den enten fra starten, eller også bliver den det når ømme muskler tager hestens ro/motivation fra den) - så skal løsningen også indvirke på hestens psyke. Jeg vil gerne bruge eksemplet med ansigtsudtrykket igen: Er et påklistret smil sundere end et tudefjæs? Hvis man føler for at tude, så tuder man da. Om ikke andet, så indvendigt. Stresser hesten, så stresser den. Og så fremmer det ikke dens velfærd at "gennemtvinge" en holdning, som er i konflikt med dens faktiske mentale tilstand. Så hjælper det til gengæld at begynde forfra med grundtræningen, så fejlen kan blive rettet - hvorend den befinder sig. Det er bare min Mac-mening, som jeg har tyvstjålet fra nogle kloge hoveder. Mvh Julie
synes jeg bare ikke man kan sammenligne hestens placering af sit hovede med en sindstilstand som tudefjæs, klistersmil eller øre til øre grin. I mine øjne er den mekaniske manipulation eller hvad man nu skal kalde det mere en henvisning som fra en lærer i kropsholsning/gymnastik om hvordan man bedst muligt bruger sin krop under givne forhold... Hesten ved jo ikke på forhånd hvordan den bedst bærer klumpen der er klatret på ryggen af den og derfor skal vi skole den eller forsøge at gøre det derhen hvor den i det lange løb har bedst af at gå. Hesten vil jo hele tiden forsøge at gøre det der er lettest for den selv og ikke af egen hånd presse sig til lige at yde det mere og komme om på den anden side af hvor det er svært. Hvis hesten f.eks synes det er nemmest at vælte rundt på to spor betyder det vel ikke at vi skal lade den gå der til den af sig selv en dag finder ud af at det er rarere at gå på et?? (bare for at det hele ikke skal dreje sig om snudeskaftets placering) Hilsen
Jamen det handler jo netop kun om næsens placering her. "Holdningen" er ikke et trick, man lærer hesten. Den er en naturlig følge af korrekt grundridning. Det er jo derfor, man skal lære at indvirke korrekt - så hesten af sig selv indtager den ønskede holdning. Graden af "selvvalgt" dorsoventral fleksion afspejler altså hvor reaktiv hesten er på et givet tidspunkt. Når hesten bliver bange, huler den sin overlinie, og forsøger at flygte. Når hesten er afslappet og let for rytterens hjælpere, bærer den hovedet neutralt. Dyr bliver rolige, når deres omverden er forudsigelig for dem. Med forudsigelig mener jeg ikke ustimulerende, men konsekvent. Hvis man altid indvirker ens på tøjlen, med schenklen o.s.v., og man altid giver efter med det samme, men aldrig for tidligt... så bliver hesten rolig, for så lærer den at den kan undgå presset fra tøjle og gummistøvle ved at reagere på det første signal med det samme. "Hjælpen er blot en advarsel om at straffen er på vej" som de la Gueriniere så malerisk beskrev den fine indvirkning. Nøglen til at få hesten til at bevæge sig i ligeudretning og uden blokeringer i overlinien er altså måske, at lære den at standse, stoppe, dreje og vige for helt fine hjælpere. Når hesten kan det, vil den generelt også placere sin rygrad fornuftigt, for så vil den ikke hele tiden opleve den konflikt, der trigger dens flugtinstinkt. Forudsat at den er rask og sadlen passer og der ikke kommer en brandbil. Er hesten så stiv og fejlreden at den ikke kan gå ligeudrettet, selvom den gerne vil... så hjælper hjælpetøjler den STADIG ikke, for man kan ikke strække en muskel ud mod dens vilje. At elastikchambonen skulle virke effektivt som negativ forstærker af en "korrekt" holdning, er helt tosset. For hesten kan som bekendt godt sænke ryggen, selvom den bøjer nakken... og sænker hovedet. Så når hesten slår fra, og elastikken træder i kraft, så er der ingen som helst garanti for at det er den "rigtige" reaktion fra hesten, der bliver forstærket. Hesten smider ryggen, og mærker et træk i munden. Uanset om hesten reagerer ved at smide ryggen mere, og gå bag lod, eller om den rent faktisk søger frem og ned eller om den bare sænker hovedet lidt uden at slippe i overlinien... så bliver den forstærket i den respons af at "chambonen" bliver løs. I den forstand er elastikchambonen en blankocheck til hesten, hvis effekt jeg ingenlunde kan se hvorledes hesten skulle kunne håndtere. Det samme gælder i øvrigt indspændingstøjler, hvorimod man med en glidetøjle i det mindste har mulighed for løbende at regulere graden af indspænding. I det mindste er der kun ét korrekt "svar" fra hesten, når den mærker trykket fra en rigtig, gammeldags chambon: Sænk hovedet. Jeg ved ikke lige hvorfor jeg skal slås sådan for dette synspunkt. Læser I ikke Magasinet Hest?   Hvis ikke, kan Andrew McLeans artikler som før nævnt læses på engelsk her:   - jeg anbefaler at I starter med The Fear Principle og The Exclusivity Principle. Ellers har Professor Daniel Mills og Sue McDonnell redigeret en samling af videnskabelige artikler om hestens psykologiske behov og muligheder, som hedder The Domestic Horse - the Origins, Development and Management of its Behaviour. Jeg har selv lige fået den for et par uger siden, men jeg har allerede pløjet igennem den. Kapitlerne er skrevet af verdens førende eksperter indenfor etologien, og der står også lidt om hjælpetøjler *GG* Paul McGreevys   er en grundbog i hestens etologi for dyrlægestuderende og etologer. Der er mere end 1000 referencer til videnskabelige undersøgelser - super-spændende. Bogen var vist lidt dyr, så vidt jeg husker, men alle pengene værd. Mvh Julie
<<<<< ".>>>>>> Hvem skal man spørge ?? Den indtager af sig selv en unaturlig og usund holdning fordi der er et inkompetent menneske der har lært den, at det er "måden" at gå på.  "Gennemtvinger" er sådan et grimt ord, men nej, jeg går ALDRIG på kompromis med selvbalancen.. Jeg kan simpelthen ikke holde ud at ride på disse forende-tunge dyr, der højst sandsynligt har gået og hængt i en glidetøjle...  Jeg mener at kunne huske at du i en anden tråd (kan ikke finde den)i en McLean hyldest, citerede ham for noget i retning af "hvis du har kontrol over benene har du kontrol over hjernen" ?? (måske husker jeg helt forkert, i så fald beklager jeg) Du bruger sammenligningen med det påtvungne smil. Hos mennesker er det jo faktisk sådan at du med sindet kan ændre kroppens fysiologi. Det er bla. én af de ting der bruges i mentaltræning for idrætsfolk og erhvervsledere. Hvis man føler sig træt, tung og trist kan man f.eks ved at tvinge sig selv til at smile,grine, klappe og juble på kommando, (påklistret smil) bagefter føle sig gladere, friskere og lettere i kroppen. Og det virker jo begge veje.. På samme måde som mennesker kan mindske mental stress og øge velværet gennem fysisk aktivitet, kunne man så måske forestille sig, at man gennem arbejdet med hestens krop kunne afhjælpe dens stressede sind ???
Jeg har hermed TYV STJÅLET dette fra en anden tråd  Roepstorff L, Johnston C, Drevemo S, Gustås P. Department of Equine Studies, Swedish University of Agricultural Sciences, Uppsala. According to riding texts, draw reins are supposed to support increased collection. This has not been measured objectively. Therefore, the objective of this study was to determine whether a horse ridden with draw reins would relatively increase weightbearing of the hindquarters while worked with the draw reins compared to a normal rein. Ground reaction forces were measured in 8 horses at the slow trot over a force plate in 3 different experimental set-ups: 1) riding with only a draw rein (DR); 2) riding with the combination of a normal and a draw rein (NR-DR) and 3) riding with a normal rein (NR). Horses ridden with NR-DR showed significant higher vertical impulse in the hindlimb compared to riding both with only DR and only NR. Several significant differences were also seen in the horizontal force. It is concluded that draw reins, when used correctly, together with a normal rein, achieve the desired result of shifting the weight of the horse caudally. This was not the case when the draw rein was used alone. It is important that trainers, as well as veterinarians, recommending draw reins in a rehabilitation programme, know about these possible effects.
Man kan ikke "styre" hestens rygrad med en elastikchambon - for som nævnt ovenfor kan hesten løsne elastikken på flere forskellige måder   Hvis man i sandhed kunne forårsage at hesten strakte sin overlinie ud ved at påspænde en hjælpetøjle, ville jeg også være tilhænger. Af samme grund har jeg ikke så meget imod den gammeldags chambon - for den tillader ubetinget hesten at strække næsen frit frem. Elastikken garanterer ingenlunde, at hesten slapper af. Se bare billederne af de nye Danmarksmesterskaber i mix-kvadrille. M.h.t. Ropestorffs undersøgelse, så er den jo ved at være en gammel fætter. Den påviser, at heste bærer mere vægt på bagparten, hvis de rides med glidetøjle & alm tøjle. Men den siger ikke noget om de hestes sindstilstand eller om hvor løsgjorte de er i deres rygmuskulatur. Min hoppe havde det førhen med at stejle, og hun demonstrerede overbevisende, at en hest sagtens kan bære al sin vægt på sin bagpart, samtidig med at den er både hysterisk og ekstremt anspændt i sin overlinie  Mvh Julie
var igang med at tyvstjæle fra den anden tråd kunne du vel egentlig også have stjålet abstract nr 2 med hvor de argumenterer for chambonens positive virkning. Åbenbart ikke nok Julie, ellers skal man måske have været i den "høje herres" åsyn for helt at have set lyset i hans principper... Problematikken er måske også at selvom logikken og forklaringerne bag hans teser er rimelig let forståelig og klar så går de jo til dels imod ens "barnelærdom" om f.eks koordinering af hjælperne... Såselvom jeg synes det er sundt og noget jeg kan bruge det med at deschifrere hjælperne helt ned på et simpelt højre venstre stop frem niveau, hvis der er noget der går i hårdknude i ridningen, så synes jeg alligevel det virker naturligt at hesten kan genkende og adskille en bestemt sekvens af hjælpere frem for en anden og på den måde skelne mellem de forskellige ting man beder den om. Til slut vil jeg bare sige at jeg synes din pointe om hvordan man kan ændre den interne stressfaktor gennem fysisk at "tvinge sig selv til afslappethed" er rigtig god og interessant i denne sammenhæng Hilsen
det andet abstract så også lige: Biau S, Couve O, Lemaire S, Barrey E. Ecole Nationale d'Equitation Terrefort, Saumur, France. The equestrian literature and reports of experienced riders indicated that attitude of a horse's head and neck is related to the equine locomotion characteristics. The purpose of this study was to quantify the effects of 3 types of reins on locomotion at walk and trot. Eight saddle horses were tested in an automatic walker without reins, with rubber bands, Chambons and Back lift, using the same procedure. The rubber bands closed the head-neck angle, whereas the Chambons and the Back lift opened it. The gait characteristics were measured with the Equimetrix gait analysis system. Two accelerometric devices were fixed on the sternum and sacrum to measure the kinetic characteristics of the fore- and hindlimbs at walk and trot. Analysis of variance was used to test the effects of reins on the fore- and hindlimbs. All 3 types of reins significantly (P<0.05) modified walk and trot, with increased forelimb propulsion at the trot (P<0.05). Chambons increased the dorsoventral activity of the hindlimbs at the trot and hindlimb propulsion at the walk (P<0.05). Back lift increased forelimb dorsoventral activity both at the trot and walk (P<0.05). It was concluded that the Chambons increased the activity of the hindlimbs while Back lift increased that of the forelimbs. The use of reins modified the head placement and the fore- and hindlimbs activity. The specific effect of each type of rein can be used for training, rehabilitation or management of locomotor's injury. MeSH Terms:
Matilde, jeg går ud fra at den abstract refererer til en "rigtig" chambon. Ellers ville den jo ikke åbne vinklen mellem hals og hovede. Desuden nævner teksten "rubber bands", som så må være det, mange kalder en chambon i Danmark. Så vidt jeg kan forstå, havde disse "rubber bands" ikke nogen nævneværdig fordel, eftersom det er chambonen og "back lift"'en, der fremhæves som potentielt gavnlige. Faktisk står der netop, at elastikken lukkede vinklen mellem hals og hovede - det stik modsatte af de to "gode" dimsedutter. Så jeg kan ikke lige se hvorledes det skulle sandsynliggøre at elastikken er et hit  Hvad er en back lift i øvrigt? Jeg har jo ganske rigtigt haft fornøjelsen af at se McLean live... (han er i øvrigt nogenlunde så langt fra at være en "høj herre" som man kan være) men han er jo ikke alene om at acceptere sine egne teorier   Jeg køber for tiden (alt for) mange bøger om hesteadfærd, og uanset hvilken professor eller doktor eller anden klog, der står som forfatter, så har de alle sammen bedt McLean om at skrive kapitlet om træning   Det er faktisk ved at blive lidt belastende, for de er ikke billige, disse bøger, og nu har jeg lissom læst McLean. Paul McGreevy er dog også ret produktiv på området. Han har skrevet   om adfærdsproblemer under rytter, som dog lige så godt kunne være skrevet af McLean... så er I advaret. Jeg er bange for at "equitation science" er kommet for at blive. FEI har jo bedt McLean og McGreevy om hjælp til at kigge på reglementet med tanke på velfærd. Og i Danmark er Jan Ladewig med til at redigere ridemærkerne, så børnene fremover skal lære om negativ og positiv forstærkning, før de kan få lov at ride C-stævner  Mvh Julie
Er der nogen, der kan fortælle mig, hvorfor det skulle være så fantastisk at øge "forelimb propulsion" som er betegnelsen for den kraft, hvormed forbenet trækker/skubber hestens krop fremad? Hvorfor er det pludselig ønskværdigt at hesten trækker med forparten? Mvh Julie
at back lift måske er en Pessoa eller noget i den stil... og du har sandsynligvis ret i antagelsen med chambon og rubber bands... jeg tænkte rubberbands som en almindelig indspænding... Nu er det heller ikke fordi jeg på nogen måde vil præsentere mig selv som rungende fortaler for hjælpe tøjler generelt, men jeg synes da det er interessant med nogle forskningsresultater der maler tingene lidt mere end bare sort hvide. Og det er da positivt at vi får stadig mere forskning inden for hesteverdenen også, for uden forskningen er der jo en tendens til at der ikke sker så meget, især hvis man som mig må sker er så naturvidenskabeligt orienteret at man gerne vil have tingene bevist med statistisk signifikans inden man hopper med på vognen  Jeg glæder mig enormt til jeg endelig kan sige endelig farvel til studiemidlerne og få lov at købe nogle af de bøger der altid bliver henvist til, så jeg kan danne mig min egen mening om de forskellige teorier istedet for bare at suge de små afklip til mig 
Du kan da bare læse de millioner af links, jeg altid kaster efter dig. De er gratis. Og jeg sender gerne en fattig studerende en rulle fiskesnøre, hvis det skal være  Jo - forskning er godt. Hvis man altså lige læser hvad der står. Jeg har ikke set den tråd hvor ovenfor anførte abstract bruges til at argumentere for brug af elastik, men det lyder som om, folk derinde bare har læst "chambon" som "elastik", og så kan man jo ikke bruge sådan en undersøgelse til en hujende dyt andet end at forvirre sig selv og sine medmennesker. Mvh Julie
En back lift er   - altså en afart chambon, og ikke sammenlignelig med elastikken eller pessoasystemet. Jeg har engang begået en længere smøre om den stakkels lille scalenus-muskel, som skal være fri til at løfte halsroden, men som blokeres af den stærke rhomboideus-muskel, når hesten spænder imod en hård hånd, en stram glidetøjle eller et par indspændingstøjler. Scalenus-teorien er Deb Bennetts, og hun er måske ikke så uventet modstander af al form for "tvang". Hun er dog varm tilhænger af den gammeldags chambon, som i modsætning til indspændinger og elastikken tillader hesten at gøre halsen så lang som den lyster. Mvh Julie
men det må man altså ikke. jeg tror også godt jeg kunne finde på at blive noget forarget hvis jeg først så pony gå med voksenrytter i en hesteklasse, i det her nævnte tilfælde i Lb1 og siden så selvsamme pony gå en le uden galop med en lille pige. det hører sig ikke til. man må jo heller ikke ride hesten på opvarmningen, det er for at gøre konkurrencen mere lige. der er da ingen tvivl om at red en dygtig rytter lige en klasse på dem hvor de lige fik besked på at her gik man samlet og sprang an når man blev bedt om det, så ville det da gøre det langt lettere for pigen der skulle starte efter. børge johansen, en af de gamle beriddere, gjorde det dengang man gerne måtte. han red hesten ude på opvarmningen, når det blev tid kom rytter på med besked om at sidde stille så ikke den opdagede at det var en ny rytter. så handler det jo ikke længere om hvor godt man selv ride, men hvor godt træner/eller anden rytter er til lige at ruske den på plads inden start.
Jeg kan ikke se det gale i, at en pony starter hesteklasser, da den har en meget lille chance blandt store heste. Det handler jo i bund og grund om dommerens indtryk af ekvipagen, og der kan jo ikke være nogen tvivl om, at en stor rytter på en stor hest ser bedst ud! Og hvis vi snakker springning, har ponyerne jo stadig en mindre chance, da de ER mindre og dermed skal springe højere og løbe hurtigere... At der så er nogle ponyer, som er dygtigere end hestene, kan jo ikke være ponyens fejl - så må det jo gå retfærdigt til, at ponyen vinder. Fejlen må jo så ligge hos hesterytteren, som ikke har formået at træne sin hest godt nok! Og så kan hesterytteren blive nok så sur over det - men det er jo dennes egen fejl - ikke ponyrytterens! Desuden gør ponyen ikke andet, end rytteren beder den om. Så hvad skade kan det gøre at lade en mindre rytter starte den i almindelige ponyklasser samtidigt? Rytteren starter jo på lige fod med de andre i klassen - i alle tilfælde! Det er EKVIPAGER, dvs. det kommer jo an på, om rytteren formår at ride ponyen/hesten rigtigt! Der er intet uretfærdigt i dét! Fact er, at når du er over 16 år, SKAL du starte hesteklasser, uanset om du rider hest eller pony! Og sætter du en anden rytter på hesten/ponyen, bliver det en helt anden EKVIPAGE! Mvh Line.
en kat 1 kan opklasses til hest ikke en kat 2. Og opklasses den må den ikke i samme periode starte som pony med anden rytter, så skal den nedklasses! beklager sådan er reglerne...om vi er enige er for så vidt underordnet, vi skal rette os efetr dem, klubberne lige så. Giver en klub tilladelse til feks at en kat 2 starter sammen med hestene og der kommer en protest... ja så SKAl de give protesten medhold. Her på sjælland er der en del kat 1 springponyer der opklasses når rytteren falder for aldersgrænsen... og det med stor succs dvs mange sløjfer. For en kat 1 kan nu engang lave vendinger de færreste heste på 170 cm kan... Dog er det de færreste kat 1 ponyer der kan gøre sig gældende over LB-LA niveau af dem jeg har set. de får ofte problemer på bredden + afstandende i MB. Karina
ikke også netop dén, som udover glidetøjlen, blev anerkendt i disse abstrakter?  Vi andre vil s'gu da heller ikke have tvang, Julie. Men det er jo  , der er tvang - og så den stærke hånd i den anden ende  Susan argumenterer forbløffende godt for sin lille elev   - og så kom jeg endda til at tænke på Mclean i den sammenhæng   . For er det ikke netop ham, der siger, at hesten bliver rolig og mindre stresset, når dens hals sænkes? Og også ham, der er fortaler for 'fejlfri' træning. Forstået på den måde, at man skal være meget, meget påpasselig med ikke at indøve uønskede adfærds- eller bevægelsesmønstre hos hesten. Hvilket i øvrigt er umådelig let  Tænk bare på 'tiggeadfærd' eller skævhed  PÅ den måde skal man absolut heller ikke træne noget så uønsket, som fx en sænket ryg. Hvis man vha et snore-trick kan vejlede hesten i at få sin ryg op, så den derefter kan gå uden at lide overlast og uden at genere rytteren - er det så ikke bedre end at humpe rundt på en sænket ryg igennem længere tid ? Ja, jeg spørger bare  Vi kan sagtens være enige om, at rigtig tvang er forkastelig  Men dette er jo en negativ forstærkning. Hesten straffes ikke, medmindre den selv opsøger 'straffen' 
en avanceret anordning den der back-lift. Faktisk Julie så blev de ovenstående abstracts ikke brugt til at argumentere for brugen af hjælpetøjler, de blev lagt ind i tråden som Sanne Sørensen startede om artiklen i Ekvipage om rytterens vægt i hånden. Så smed jeg det ind her fordi jeg også synes det kunne være interessant i denne her sammenhæng. Guilty as charged... Det kan jo ske det går for hurtigt og at detaljerne går tabt. men jeg synes stadig at det er interessant at det ikke kun er sort hvidt... og som Nina er inde på så Argumenterer Susan rigtig godt for brugen af Chambon i specifikke tilfælde. Hilsen
>>>>>ikke også netop dén, som udover glidetøjlen, blev anerkendt i disse abstrakter?   <<<<< Var det ikke hvad for én? Den ene abstract handler om at heste tilsyneladende bærer mere vægt på bagparten, hvis de rides på glidetøjle og almindelig tøjle. Men at hesten bærer vægt på bagparten er ikke ensbetydende med at den er afslappet og fri for konflikt - derfor eksemplet med min hoppe... og glem ikke alverdens halvbagte cirkusheste  Men lad os kigge nærmere på "anerkendelsen" af hjælpetøjlerne i den anden abstract. Altså: Både den "rigtige" chambon, "back lift"-chambon-tingen og elastikken "modificerede" hestens skridt og trav. Så langt, så godt. Alle tre anordninger "gør noget" ved hestens gangarter, og de får alle tre hesten til at trække mere med forbenene. Undskyld mig hvis jeg ikke lige styrter ned i min lokale rideudstyrsforretning for at købe mig nogle hjælpetøjler    Godt så: Aktivitet er jo ikke bare aktivitet. Den gammeldags chambon øgede bagbenets dorsoventrale aktivitet. Det vil jeg mene, betyder, at den fik hesten til at løfte bagbenet mere i trav. Og i skridt fik den gammeldags chambon hesten til at skubbe mere bagud med bagbenene. Igen kan jeg ikke se hvori miraklet består, omend jeg som sagt anser den rigtige chambon for at være langt mere human end elastikken. "Back lift-chambon-tingen" fik hesten til at løfte forbenene mere både i skridt og trav, men den gjorde åbenbart ikke noget ved bagbenene. Igen tilbageholder jeg med møje min entusiasme.  Forskerne konkluderer altså, at de forskellige tøjlers virkning (træk med forben, skub bagud med bagben, løft forben eller bagben højere op i luften) kan bruges i genoptræningsprogrammer. Det kan man så mene om hvad man vil. Jeg kan ikke lige se hvordan det skulle hjælpe at trække hesten på forparten, og hvis jeg vil have den til at løfte benene, vil jeg foretrække at arbejde med den over bomme.  Jeg er dog glad for at abstrakten giver mig ret i, at elastikken "bøjer nakken" på hesten. Den lukker vinklen mellem hals og hovede, og denne vinkel centrerer sig jo netop om hestens nakkeled. Altså: Hvis jeg må gentage min oprindelige (og nu tilsyneladende dokumenterede) påstand:  Elastikchambonen trækker hesten i munden, når den ikke bøjer nakken. Man kan ikke vejlede hesten i at løfte ryggen ved at påspænde et redskab, der gennemtvinger fleksion af nakken (hvad elastikken altså gør, jvf. Shalus abstract).  Susans argumentation baserer sig således på to falske formodninger: 1)Elastikken begrænser ikke hestens frihed til at stikke næsen frem. Men det gør den jo åbenbart alligevel. Se Shalus abstract. Elastikken får hesten til at føre næsen bagud, hvad der også er rimeligt at forvente, når nu den er bundet fast mellem hestens næse og dens gjord  2)Hvis hestens hovede er sænket, løfter den automatisk ryggen og slapper af. Og bærer sig på en "sund" måde. Nej, det gør den ikke - men gid det var så simpelt... lad os endelig drømme videre   Begge disse antagelser er meget almindelige... så almindelige at det er meget svært at overbevise folk om at de er usande. Men det er de ikke desto mindre.  M.h.t. McLean, så baserer hans paradigme sig jo netop på, at hesten ikke skal bøde for rytterens fejl. Om elastikken er straf eller negativ forstærkning kan diskuteres. Hvis hesten går på en løs chambon 95% af tiden, og kun slår fra 5% af tiden, og den hver gang den slår fra mærker et ubehageligt eller smertefuldt træk i munden... så vil jeg mene, det er en straf.  Og ubehaget indtræder her, når hesten kommer i konflikt over rytterens dårligt timede hjælpere. Mon det i virkeligheden spæder til eller trækker fra hestens konflikt? Hvordan ville man selv reagere: Man danser med en klodset mand, som hele tiden træder én over tæerne. Hver gang det sker, skærer man ansigt, men grimasserne forekommer manden at være upraktiske, så han begynder at nive én, hver gang man reagerer på at blive trådt over tæerne. Imens bliver han ved med at jokke på én. Hvad nu hvis manden i stedet erkendte grænsen for sin kunnen, og bad musikken om at sætte tempoet ned til en kadence, hvor han reelt kunne være med? Hvad nu hvis han tog ansvar for éns fødders velvære, og i stedet gjorde sig den ulejlighed at lære dansetrinene INDEN han bad musikken sætte farten op igen? Ville manden mon blive bedre eller dårligere til at danse af det? Ville man selv blive trådt mere eller mindre over tæerne? Ville der fortsat være behov for at man blev nevet? Hvad så med grimasserne? Mon der gik længe før de hørte op? McLean vil have os til at sætte musikken på slow motion - hjælpetøjler er at nive sin dansepartner. Der er ingen sammenligning. Mvh Julie
det er en god sammenligning - og jeg har aldrig været vild med chambonen   Jeg foretrækker så langt glidetøjlen, som man jo kan holde   løs. Det kan man kun med chambonen, hvis den alligevel ikke virker - og så er man jo ligevidt  Men, jeg   helt den samme holdning til tingene som dig - og så har jeg alligevel lært noget andet igennem tiderne. Sikkert ligesom Susan, der har så meget mere erfaring, men så meget færre år på bagen  'Et er søkort at forstå, et andet skib at føre'. Det var typisk et af de 'bonmots', vi skulle skrive igen og igen som skriveøvelse i underskolen. At det så er sandt, er næsten irriterende  Jeg har meget stor respekt for din teoretiske viden om hestens anatomi, men Susan kan føre 'skibet'/hesten og har stor erfaring med mange, mange heste og ryttere  Det er let nok at være modstander af en metode, hvis man aldrig har haft brug for den - Susan har så gjort brug af den med åbenbar effekt 
Hvis du dermed mener, at professionelle ryttere per definition ved, hvad de foretager sig, fordi de har gjort det længe og ofte, så ved jeg ikke rigtigt hvad jeg skal sige til det   Andet end at der findes dygtige ryttere, som skoler og omskoler heste uden brug af hjælpetøjler, og at det følgelig sagtens kan lade sig gøre. Jeg bestrider ingenlunde Susans kompetence som rytter. Jeg betvivler hendes indsigt i HVORFOR hun er så dygtig. Teori er forståelsen for praksis. Uden praksis er teorien ikke meget værd. Men uden teorien er praksis et lotteri. Over and out  Mvh Julie
Det kan godt være, at man ikke kan regne med dygtige folks erfaring, men man kan nu heller ikke altid regne med videnskaben  Der er godt nok produceret meget sludder i videnskabens navn   Det kan man så først se bagefter. Så man kan faktisk ikke regne med noget  Nej, man kan ikke regne med, at der findes objektive sandhedsregler indefor ret meget. NU har vi været inde på Newtons love i en anden tråd, men selv disse så logiske naturlove, blev bestridt af Einstein for over 100 år siden  Altså - nu skal jeg passe på, for jeg er også en stærk fortaler for (natur-)videnskaben  Men jeg er også en gammel pragmatiker. OG der synes jeg faktisk, når vi kommer til  , at det er vigtigere,   folk/heste/individer 'har det' fysisk og psykisk, end   de har det sådan  De teoretiske diskussioner er rigtig interessante og det meste gælder jo for det meste, men når man har med levende væsener at gøre, så gælder ingenting for alle  Altså: Hvis hesten bevæger sig godt, har det godt, trives og ser glad ud - og der ikke udøves vold mod den, så må man gå ud fra, at missionen er tæt på at lykkes, også selv om man bruger en metode, der i sig selv i andre sammenhænge kan volde skade. Næsten alle de midler, vi bruger til heste er tvangsmidler   . Biddet er det vigtigste tvangsmiddel, og derfor er der da også en hel masse unge piger m.fl. der synes, det er synd for hesten og rider uden bid. At de så bruger rebgrime, er bare et andet tvangsmiddel... Det jeg har så svært ved at forstå er, at hvis man fx rider western (for nu ikke at snakke om...), så har man forrest et ret stærkt tvangsmiddel, nemlig udvekslingsbiddet. Man holder tøjlen løs (for det meste), men det virker ved, at hesten godt ved, at der sidder et tvangsmiddel forrest. Er det ikke det samme som chambonen? (ikke elastikken, altså).
Tak for hjæpen Nina.. Lige dét jeg prøvede at forklare, men indimellem løber jeg tør  Jeg ved ikke om Julies "over and out" betyder at nu gider hun ikke denne tråd længere, men jeg prøver så lige alligevel  Julie, dit eksempel med dansepartneren forudsætter jo at dén der bliver trådt over tæerne HELE TIDEN danser trinene  . ? Hvis nu damen ikke har helt styr på trinene, så kunne man måske forestille sig at hun blev nevet i armen, når hun var på vej i den forkerte retning, og derved undgik at blive trådt over tæerne? Jeg ved godt tråden tog en drjening med indsættelse af "abstracts" men jeg gentager lige mig selv: << >>> Jeg kan sagtens forstå du er imod hjæletøjler, der tvinger/skader hesten. Jeg får jævnligt heste ind, der er mere eller mindre ødelagte fordi de har gået og hængt/spændt i diverse påspændingsanordninger   Så er jeg heller ikke begejstret  Vil du overveje igen, om der måske godt   findes en gavnlig effekt af diverse hjælpetøjler, afhængigt af hvordan de anvendes ?? Hver eneste gang jeg er til stævne, ser jeg heste der går med glidetøjler, så jeg simpelthen får ondt i kroppen af at se på det  Albert Voorn siger: " " Jeg ønsker at ride på afslappede, tillidsfulde, arbejdsvillige heste i god selvbalance. Hvis jeg med en glidetøjle, en chambon, køreliner, longer eller andet opnår at hestene efter end træning skridter afslappet, smasker, gaber, strækker mulen helt ned til jorden osv, så har jeg opnået den ønskede effekt.  hjælpetøjlen (i det mindste, på den måde jeg anvender den) virkelig "ødelagde" hestens krop. Hvis den tvang muskler i unaturlige stillinger. Hvis den stressede hestens sindstilstand osv osv. HVORFOR oplever jeg så gang på gang at hestene bliver mere tillidsfulde, arbejdsivrige og løsgjorte?? Hvorfor oplever jeg at uønsket/problematisk adfærd på staldgangen, forsvinder i takt med fremskridt på ridebanen. Hvorfor bliver der mindre arbejde til hestemassøren? Hvorfor forsvinder ørelægning og overdreven pisken med halen (som der iøvrigt kan forekomme rigtig meget af når en fremtung hest skal tippes i balance) i løbet af kort tid ?? Alle disse konfliktadfærdssymptomer burde jo forværres hvis teorien er som du beskriver. Der må jo i sagens natur være en effekt, som måske ikke er videnskabeligt dokumenteret, siden jeg oplever hestene blive mere afbalancerede ??  tror 
... der er sket meget i denne tråd. Desværre uden rigtig at være kommet ret meget videre  En videnskablig baseret holdning til sagen er rigtig fin i mine øjne. Der er bare en ting man aldrig må glemme, når man beskæftiger sig med forskning og videnskab. Videnskablige konklusioner bygger på indsamlede data om et givent spørgsmål. Den konklusion der drages vil   være en foreløbig konklusion. Man kan aldrig læne sig tilbage og sige, at nu har man nået den endegyldige sandhed. Gør man det, er man gået i stå og fra det øjeblik er man ude af stand til at udvikle noget som helst. Man må aldrig afvise muligheden for at der kan fremkomme nye data der strider imod de allerede eksisterende og at den foreløbige konklusion derfor må tages op til genovervejelse. Med andre ord: Man er nødt til altid at bevare et åbent sind. Være åben overfor den mulighed, at de regler man i mange år har regnet som værende endegyldige, senere kan vise sig ikke at være det alligevel. Når Susan hævder at hun har haft positive erfaringer med brug af hjælpetøjler, så må det betragtes som ny data, der ikke bare kan afvises alene fordi de strider imod andre indsamlede data. Hvis der skulle foretages en "sikker" videnskablig baseret undersøgelse omkring brugen af diverse hjælpetøjler, så ville det kræve at man havde fuldkommen styr på samtlige mulige variabler. Jeg har overordentlig svært ved at forestille mig, at dette kan være muligt, når der er tale om et samarbejde imellem to levende individer. Jeg vil derfor stædigt hævde at samtlige såkaldte "videnskabligt baserede" undersøgelser indenfor ridningens kunst, skal modtages med en vis åbenhed overfor, at der evt. kan eksistere undtagelser for disses konklusioner. Bare for en sikkerheds skyld - så vil jeg gerne lige understrege at jeg   siger at resultaterne fra disse undersøgelser ikke kan bruges til noget. -  Jeg påpejer blot at man ikke bør betragte dem som endegyldige sandheder uden mulige undtagelser.
Hannelene, du nåede lige at skrive det før mig, men jeg tillader mig at fremhæve det igen  - for det er simpelt hen ' Endda smukt formuleret   hvorfor er der ingen klappe-smiley 
Når min hest er syg, så ringer jeg til dyrlægen og får hende til at give hesten den behandling, som de foreløbige videnskabelige konklusioner dikterer, er mest virksom. Hvorfor skulle det være anderledes med træning? Susan, hvis man kontrollerer hestens ben betyder det, at man kontrollerer dens retning og tempo. Det er IKKE det samme som at diktere dens hovedholdning, som er symptomatisk på dens sindstilstand. M.h.t. det dansende par, så kan jeg se at du mener, man kan tillægge hesten et ansvar for hvordan den har det under sin rytter. Det er jeg ganske uenig i. Bortset fra det, har du maltrakteret min metafor, for manden niver jo IKKE damen fordi hun tager de forkerte dansetrin. Han niver hende, når hun skærer tænder over hans ringe danseevne. Og det er noget ganske andet. Din version af metaforen svarer til at man korrigerer hesten for f.eks. at skifte tempo eller retning uden at man har bedt om det. Det mener jeg er helt i orden, for det er jo ligesom det, dressuren handler om: At styre tempo og retning. Ikke at diktere hvor hesten skal holde sit hovede. McLean vil have, at enhver anholdning for tøjlen (eller træk eller "modtryk" i biddet) resulterer i en overgang ned i tempo. Fordi signaler skal være forudsigelige og konskekvente. Man skal ikke bede hesten om noget, man ikke mener. Han vil også have, at ethvert signal kun skal have én betydning. D.v.s. at når hesten føler et træk i munden, skal dens ben bevæge sig langsommere. Derfor er det angiveligt ikke så smart at korrigere en uhensigtsmæssig holdning ved at trække hesten i munden. Altså med mindre man lader hesten gå ned i tempo hver gang. M.h.t. hvorfor alle dine heste ikke ligger ude i stalden med stængerne i vejret, så er det jo nok fordi dette er en teoretisk diskussion, som for mit vedkommende handler om sandsynligheder og om alle heste. Vi er vist tilbage ved flosklen om at hvis man er god nok til at ride med glidetøjle, så behøver man den ikke. Men man kan aldrig være god nok til at ride med elastik, for man kan ikke regulere fra sadlen hvor meget plads hesten skal have fortil. Hvis man så beder den gå frem, og den kigger op, bliver den trukket i munden samtidig med at den adlyder en fremaddrivende hjælp. Det virker også den anden vej: Når hesten går ovenud, bliver den trukket i munden, men den får efter al sandsynlighed ikke lov til at sænke farten, for rytteren er ikke klar over at hesten har modtaget en stophjælp. Du rider jo heller ikke selv med elastik, siger du, for den forplumrer dine signaler til hesten. Øh - hvad tror du så den gør ved signaler fra en rytter, som allerede selv har forplumret dem rigeligt. Hesten slukker jo ikke bare for rytterens hjælpere, fordi den får indspænding på. Den modtager stadig samtlige signaler, men nu har den bare endnu mindre chance for at finde hovede og hale i dem. Mvh Julie
Man tror det ikke, men der er faktisk mere, jeg må sige inden jeg går i seng. Susan, du har gentaget dit spørgsmål om det at kontrollere hestens ben, så jeg vil gerne klarificere: "Hvis man kontrollerer hestens ben, kontrollerer man dens humør". Lad os lige antage, at dette er sandt, selvom det kun er videnskab. Hvis nøglen til at kontrollere hestens stressniveau er at kunne stoppe, starte, dreje og vige hurtigt og for lette hjælpere... så bliver hesten rolig, når den lærer at lystre rytterens anvisninger m.h.t. tempo og retning. Dette er McLeans påstand. Hestens sindstilstand dikterer hvor den holder sit hovede. En rolig hest vil stort set altid gå med hovedet i frigear. Hvorfor skulle man så have brug for en hjælpetøjle, når man har grundridningen i orden? Hvis nu ingen hest kigger stjerner, når den har lært at lystre de basale hjælpere? Jeg vil jo nødig lyde fanatisk, selvom det nok er for sent at håbe på det   Vi byder jo vores heste så mange ting, som ikke er ret sunde for dem. Et godt hestehold er vel ét hvor man forsøger at skære mest muligt ned på de mindre gode ting, og så får mest muligt ud af de gode. Selvom Susans heste har det fabelagtigt godt, så kan de jo godt have det *på trods af* hjælpetøjler i stedet for ligefrem *på grund af* dem. Måske kunne de have det endnu bedre. Måske ikke. Man kan godt ryste på hovedet af forskningen, men så skal man gøre det fordi man er 100% sikker på at man ikke KAN blive bedre til at holde hest. Eller til at træne dem. Hvis man ikke har en eneste hest i sin stald, som går imod biddet eller sparker efter smeden eller væver eller krybbebider eller skraber eller er tvær eller takter forkert eller er "doven" eller springer til siden eller refuserer eller får kolik hele tiden eller bukker eller er "nervøst anlagt" eller har seperationsangst eller ikke vil læsses eller står uroligt under transport eller har gjordkramper eller mavesår eller har en fobi eller sparker i væggen eller... Mvh Julie
Enten er det Maclean eller også er det Jan Ladewig, der skriver: Hvis nogen ønsker det, skal jeg prøve at finde citatet   Men det er nok i HEST, jeg har læst det... OG Julie, det er reeendyrket behaviorisme, du er blevet fortaler for   . Det må lige bemærkes, at der indefor videnskaben findes en million artikler, der ikke (fuldt ud) godtager den gren af videnskaben  Jo, ingen kan benægte at det virker (men det gør Susans chambon jo også), men det bygger på antagelser, der ikke nødvendigvis kan verificeres. OG, jeg må så sige, at netop indenfor (dyr-)lægevidenskaben, har jeg selv fået   ideer, som dyrlægen ikke troede på   Jeg måtte argumentere længe med medicinoplysningerne i hånden   Nu bruger hun kuren  Så 'blind høne kan også finde et korn' - faktisk er der rigtig mange ting, der er blevet opdaget på den baggrund. Den eneste vej frem for videnskaben, er at være helt åben overfor andres iagttagelser  Så hvis nogen (højt uddannede eksperter) kommer og fortæller at de har opfundet en ny ting, der kan det utroligste - så må man undersøge det, i stedet for at affærdige det som uvidenskabeligt 
Godmorgen. Du misforstod mit sidste spørgsmål. Det jeg mente, var at hvis anholdning på tøjlen, udelukkende betyder sæt tempoet ned, hvilket signal bruger McLean så hvis han vil bibeholde kadancen/energien og takten i galopspringet, men gøre kroppen og skridtene kortere/højere ??
Nina... Mange tak. Nu bliver jeg jo helt forlegen..  Julie du skriver: Det er det skam da heller ikke.. Men modsat, hvis nu den gænse behandling ikke virker på din hest og du har kendskab til en anden behandlingsform der har givet gode resultater. Hvad så - vil du til enhver tid blankt afvise at prøve den istedet.? OK.. Hvis hestens svar på trækket fra chambonen er uhensigtsmæssigt, så piller man den af igen. Men du udelukker jo ikke at hestens svar rent faktisk kan være det ønskede svar. En dygtig træner skulle vel nok kunne skelne imellem om chambonen virkelig har den ønskede effekt eller ej.? ..Og jo jeg tror da bestemt - desværre - der er trænere der ikke kan skelne. Men det udelukker ikke at der findes nogle der kan. ..Og nej jeg mener bestemt ikke at en chambon er en hjælpetøjle det kan anbefales nogen selv at eksperimenterer med. Men det udelukker ikke, at nogen kan være dygtige nok til at anvende den med positivt resultat, uden at hesten lider overlast. Og så lige til sidst..   jeg bruger ikke selv hjælpetøjler af nogen art og har aldrig gjort det. Men jeg turde godt prøve, hvis jeg havde en som Susan til at vejlede mig. Hilsen Hanne.
Ja - man kan da godt være heldig at hesten søger frem og ned med elastik på   Og så gælder det om at have justeret elastikken så løst, at hesten under ingen omstændigheder bliver hæmmet, når den forsøger at stikke næsen frem. Når nakken bøjes, føres næsen tilbage. Den videnskabelige undersøgelse som der er linket til ovenfor, bekræfter, at elastikken bøjer nakken = fører næsen bagud i forhold til chambonerne. Så hvis elastikken er stram nok til nogensinde at virke, så fører den per definition hestens næse bagud (nedad kan også være bagud, hvis halsen ikke samtidig sænkes), og er derfor ikke nær så befordrende for fremadsøgning som f.eks. en chambon, der tillader ubegrænset fremadsøgning samtidig med at den sænker hovedet. Nin@, når Jan Ladewig siger "sænke" hovedet, så kan jeg næsten love dig at han mener præcis, hvad han siger: Sænke hovedet. Ikke bøje nakken. Det er to forskellige ting, som enten kan ske samtidig eller ej. I øvrigt har jeg ikke hørt Ladewig (eller McLean) foreslå, at man sænker hestens hovede under selve ridetræningen. De er mig bekendt begge fortalere for at man forbereder hesten så grundigt på ridningen, at man ikke får brug for at sænke dens hovede, mens man traver eller galoperer afsted   Vildskab under rytter korrigeres gennem en overgang ned i tempo. Om jeg er fortaler for behaviourismen betvivler jeg stærkt. Men lige præcis hyperreaktiv adfærd er jo meget "automatisk" hos hesten, og derfor er det også rimeligt at formode, at løsningen kan være lige så "automatisk". Har jeg virkelig formuleret mig så dårligt, at der stadig ikke er nogen, der fatter, at det ikke er det samme at bøje hestens nakke (elastik) og at sænke dens hovede (chambon)? Susan, McLean bruger samme metode til at øge hestens spændstighed som hestetrænere har brugt i årtusinder: Han bruger den halve parade i dens rene og uspolerede form, som den er defineret af FEI og af den klassiske dressur-lekture. Slutteligt: Hvad i alverden skulle vi med en debat, hvor alle argumenter bestod i personlige anekdoter, som har gennemgået en subjektiv fortolkning? Så kan det da ikke blive mere usagligt eller kedsommeligt. "Jeg ved, det er sådan, for det har jeg oplevet, og desuden tror jeg det rigtig meget". Æh... Helt ærligt... Det er da fint, at Susan har succes med hjælpetøjlerne. Men tænk nu hvis hun kunne have endnu mere succes med at modificere grundtræningen af især de stive, skamredne heste, hun af og til får ind? Tænk nu hvis de to uger med chambon kunne erstattes af to dage med omskoling i skridt. Mvh Julie
           ...Bla bla bla...         
Man kan da sagtens lære dem at   hovedet i ridningen  Og næsen behøver ikke at blive ført bagud ved en sænkning af nakken! Jeg snakker ikke om at bøje nakken. Men hvis hesten løber afsted med hovedet i vejret, hver gang der kommer (en nervøs/ung) rytter på, fordi der er sket en fejlindlæring, må man bibringe den en mulighed for at biddet kan virke, der hvor det bør og ikke i mundvigen/mellem tænderne   (det var de største tænder, jeg kunne finde   ) Man skal være yderst varsom med at lave nogen som helst træk i tøjlerne. Man kan vejlede hesten med tøjlerne eller snoresystemer, der skal ikke trækkes, men ideelt set rides   til tøjlen  Julie, du skriver: Det bliver da for pokker først  , når vi   prøver det af, og viderebringer vores   iagttagelser  Jeg har ½ million ridebøger og jeg har læst de fleste, men dér får man jo ikke den personlige erfaring fra     , der netop   ikke kan præstere 'den ideale fordring'   - og hvordan gør man så...? Det er da dét, der er det spændende og sjove, og ikke afskrift af BB's, Mcleans eller Kyras bøger - selv om det også er fint nok som supplement 
Du skriver: >>>>Og næsen behøver ikke at blive ført bagud ved en sænkning af nakken!<<<<<  Jeg er helt enig. Det behøver næsen ikke, hvis hesten frivilligt sænker hovedet, eller man bruger en hjælpetøjle, som ikke hæmmer en åbning af vinklen mellem hals og hovede.   Derfor er elastikken (og indspændinger og glidetøjler) problematisk, for det træk, den lægger i hestens mund, fører mulen bagud. M.h.t. debattens kvalitet, så hører personlige erfaringer selvfølgelig med. Men når det eneste argment, som findes for en given vinkel, er, at der er nogen, der altså synes det rigtig meget... så er det lidt svært at modargumentere. For jeg synes jo så bare rigtigt meget noget andet. Og jeg har i øvrigt brugt både glidetøjler og elastikchambon i mine unge dage, da mit perspektiv på ridningen var noget mere todimensionelt, og jeg intet vidste om fysiologi. Vi er jo let og elegang sprunget henover de fysiologiske grunde til at elastikchambon er unødvendig. At forsøge at strække hestens overlinie ud for den ved at påspænde ting, der trækker i begge ender er efter min mening fuldkommen forrykt. Det eneste man skal gøre for, at hesten kan strække ud, er at lade være med at være i vejen for den. D.v.s. sidde pænt og roligt og lade være med at forvirre den. Udygtige ryttere forvirrer deres heste. Rytterens blandede signaler bliver ikke mindre forvirrende af at man lægger en indspænding på hesten, som rykker den i munden, hver gang den slår fra p.g.a. et mystisk signal. Elastikken er en maskering af hestens uro - den hjælper ikke hesten på nogen som helst måde. Den hjælper kun rytteren. Og det er også fint nok. Som det ofte bliver nævnt, gør vi masser af ting ved vores heste, som vi helst ville være fri for selv at blive udsat for. Men så synes jeg dæleme, man må tage ansvar for brugen af hjælpetøjler, og erkende, at man bruger dem fordi man ikke kan finde en måde at lade være med at genere hesten, så den går uroligt med hovedet. I stedet for at finde på en masse vrøvl med at den skal "bruge ryggen" o.s.v. At kalde en spade for en spade. Og gøre sig det klart, at man ikke har fundet de vises sten. Mvh Julie
Jeg kom lige i tanker om dette digt, som står i en bog af Martin Diggle, som jeg fik forleden dag: My mare goes in a martingale, I really don't know why. But all my friends have fitted them, and, therefore, so have I And next I'll try some draw reins, they'll make her flex much faster Until, with head stuck up her arse, she'll look just like her master.  Digtet er ledsaget af en tegning af Maggie Raynor, som forestiller et blebarn i stolesæde på en stærkt overbøjet gyngehest, som er påspændt en glidetøjle. Forældrene står ved siden af, og moderen siger stolt: Look darling! She's going to be a showjumper!            God weekend. Mvh Julie
det er jo netop en rytter, der ikke rider så godt, Susan har brugt chambonen til (jeg må igen indrømme, at jeg ikke har en pind forstand på chambon   ). Hvad pokker skal en handicaprytter så gøre? På en eller anden måde kan løsningen jo kun være, at man skal lære at ride godt. Men hvordan lærer man det så...? Og hvad nu hvis man aldrig lærer at sidde lige, fordi man er skæv (jeg kender en der er det)? Skal man så lade være med at ride - eller skal man acceptere, at hesten på en vis måde modtager en undervisning, der ikke er helt i overensstemmelse med de 'gældende regler'  Altså, for lige at slå det fast - for folk der evt. er nytilkommere i debatten:   af os, der skriver rigtig meget her, går ind for den overdrevne brug at hjælpetøjler, vi går alle ind for så lette hjælpere som muligt, vi går alle meget op i hestens velfærd  Bare lige for at pointere, at der   argumenteres for at lille Lise skal ride rundt med hestens hoved trukket ind til bringen.
Det bedste for begyndere er efter min mening at ride på gode skoleheste af besindig afstamning, som er vant til at få nogle mystiske signaler, og som til en vis grad er tilvænnet dem. Altså heste som ikke reagerer på hvert eneste lille signal - både for rytterens og for hestens skyld. Så kan man komme "i gang" med at trave og galopere og få en fornemmelse for det hele. Uden at hesten bliver så tændt, at biddet ligefrem rasler mod kindtænderne. Hvis man som begynder eller uøvet har brug for en hjælpetøjle, er det tegn på, at den hest man rider på, ikke er egnet til jobbet. Hesten bliver ikke mere egnet af at få bøjet nakken. Den bliver bare lidt nemmere at have med at gøre. Skal man absolut (som jeg) ride på en hest, man i virkeligheden ikke er dygtig nok til at ride på, så er "equitation science" faktisk rigtig godt   Man fjerner behovet for indspænding, fordi man fjerner hestens motivation for at stikke næsen i vejret. Mvh Julie
Din hest er jo velbygget og har (endnu) ikke gået med snotten i vejret i 8 år, så det skal nok gå altsammen  Den kan så kompensere for rytterens mangler - fnis  Nej, det er noget pjat, du rider temmelig sikkert ganske udmærket  Og nu skal jeg nok holde op med at trække chambonsnakken i langdrag, for vi er jo sådan set enige - jeg vil bare gerne finde undtagelserne, som efter min mening netop befinder sig hos Susan og andre besindige og dygtige trænere  Det er snarere en slags fodnote-snak 
Min hest har haft tendens til at putte næsen langt ind bag lod, og så i øvrigt spænde max i sin overlinie og jappe afsted. Det er mindst lige så slemt som at rende ovenud. Problemet kunne af gode grunde ikke fixes med en elastik eller glidetøjle, for hesten bøjede allerede nakken. Den kunne bare ikke slippe i ryggen. Den har ganske rigtigt ikke gået sådan i 8 år, men vanen sad da alligevel tilpas fast til at to forskellige professionelle dressurryttere vurderede at den var for bøvlet at have med at gøre til at de gad. Jeg formåede heller ikke selv at komme problemet helt til livs, selvom hesten gjorde store fremskridt, og blev roligere og mere stabil fortil. Der sad altid lidt tilbage af den der modstand, som dukkede op i pressede situationer. Nu kan jeg så konstatere, at med geninstallerede bremser HAR hesten slet ikke noget problem. Det er skoda værd at nævne. Som du siger, er det en velbygget hest, som er hovedstambogskåret med 8 i helhed og gangartskapacitet og flere nitaller i springning. Det er ikke lige sådan en seksårshest, man får smidt i nakken, med mindre den vitterligt er bøvlet. Den har fået 8 i ridelighed til sadelkåringen som 3-års, så problemet må være opstået derefter. Men jeg finder nok aldrig ud af, hvor den er kørt af sporet. Den har været i professionelle og erfarne hænder hele vejen. Altså indtil den kom til mig   Det er ikke falsk beskedenhed, når jeg siger, at jeg i virkeligheden ikke er kompetent nok til at ride sådan en følsom hest. Det er en objektiv vurdering - men heldigvis kan man kompensere for mangel på teknisk begavelse ved at give sig god tid og tilrettelægge sin træning, så man ikke risikerer at løbe sur i den. Jeg mener ikke, at heste med eksteriørproblemer har mere brug for at få hjælpetøjler på end heste, som er bedre bygget til ridebrug. Hvad skelettet ikke kan, kan en indspænding ikke lave om på. Så må man acceptere, at den hest måske ikke lige kan det ene eller det andet. Det er da vist i øvrigt din kæphest (og ikke min) at ikke alle heste er egnet til dressurkonkurrencer. Gælder det samme ikke for springning? Bortset fra det er jeg enig i at emnet her nok er ved at være udtømt    Mvh Julie
Hejsa  Jeg er i gang med tilridningen af min søsters 4-årige fjordhest Calle. Han er gjort ryttervant, har lært at blive longeret og kan komandoerne parér, skridt, trav og galop. Han er blevet skridtet rundt i longen med rytter på, har travet med rytter på med trækker og er blevet skridtet rundt frit hvor rytter selv skulle "guide" ham. Vi har gjort det, at når han er i longen med rytter på, siger jeg komandoerne mens at rytteren giver hjælperne. Er det den rigtige fremgangsmåde? Nogle der har andre idéer til hvordan man kommer videre med tilridningen og får lært ponyen komandoerne? Det er nemlig første gang jeg starter fra nulpunktet med en unghest 
Jeg syntes det lyder som om du har godt fat i metoderne. DEt er smart at lære hesten kommandoerne mundtligt, for så senere at overføre dem til rytteren. Har du prøvet at longere ham uden longe? Altså: med en peson stående på midten, rytter og hest i en cirkel udenom, men uden longen. Kan han de mundtlige kommandoer, er det bare at overføre dem til rytteren, i stedet for longeholderen. Prøv evt. i longen først, hvor kun rytteren indvirker på hesten, og longeholderen forholder sig passivt. Går det, fortsættes der uden longe. Håber du kan bruge det til noget...
er en god vej frem. Få tjekket om ponyen får for meget energi i sit foder. Longer ponyen indne din datter skal ride den, så dne få brugt lidt af sit krudt, inden hun kommer op på den. Din datter er jo ikke så gammel og har nok ikke den rideerfaring der skal til, for at få sat skik på ponyen. Du skriver at den har en kraftig hals og dette kunne måske skyldes at ponyen får for meget foder/energi. Det er ikke nogen god ide at lægge en meget skarbt bid i ponyen mund, for hvis din datter ikke er rutineret nok, kan det ofte ha den stik modsatte virkning. Men en martingale kan måske afhjælpe lidt på problemmet, for på den måde kan du forhindre, at ponyen stikker næsen i sky og løber.
Ud over de ting som Inger skriver, så vil det måske være en ide at få en mere rutineret rytter til at ride ponyen et par gange om ugen. Sådan nogen små starutter har det jo med at løbe om hjørner med en, hvis de finder ud af det er muligt. Så lidt løbende opdragelse plejer at hjælpe på hukommelsen. :Pia
Min hest gider ikke at blive motioneret, ikke engang selv om jeg rider i skoven og bare tuller rundt, kræver egentligt ikke det vilde af ham, så det kan ikke være derfor. Hvordan får man sin hest til at synes det er super fedt at blive motineret i stedet for at fise husleje af på folden? Er ikke synderligt interesseret i at ride en hest der ikke synes at det er fedt.
nogen grund til skulle synes, det er specielt fedt at blive redet?   det sjovere for den, end at gå på folden? Du kan jo prøve at tage dens venner på folden med på tur   Det vil den sikkert holde af  Vores heste kan godt lide at komme på tur, men helst da sammen med vennerne 
Nu skriver du ikke hvordan den ellers opfører sig og hvad den tidligere har været vant til mht. dressurniveau, springning o.lig. For mig lyder problemet som om, at den ikke virker glad ved at gå fremad? Er det rigtigt? Hvis det er det, har jeg et bud: Det lyder måske stridt, men måske har den bare ikke særlig meget respekt for dig. jeg havde nemlig samme problem med min hest for et par år siden. Jeg var udviklingsmæssigt gået i stå med min ridning, og selv om jeg red hver dag, blev hesten mere sur og tvær og doven og ugidelig. Senere skiftede jeg sted og fik meget kvalificeret undervisning. I løbet af få uger var hesten en helt anden. Nu er den altid frisk, om det så er 40 grader varmt, vil den altid gerne lave noget - dressur, spring, i skoven eller en tur løs i ridehuset. Personligt tror jeg ikke, at en hest vælger om den gider eller ej, men at den reagerer på relationen mellem sig selv og mennesket. Så mit bedste råd er, hvis det på nogen måde er muligt, at finde noget god undervisning og bruge nogle penge på det i et par uger. Fortæl hvad dit problem er og få nogle redskaber. Det hjalp ihvertfald mig! Håber det lykkes for dig!
Måske er problemet netop at I bare tuller? Eller at du efterhånden er blevet så vant til at hesten ikke rigtig gider, at det smitter af på den? Prøv at udfordre den, bede den om noget den ikke umiddelbart kan gøre med øjnene lukket... gå over bomme, leg med pressinger, væn den til vandslange etc. Eller ride slangegang på skovstierne eller klatre i grøfter (undersøg jordbunden først og om man må) - kort sagt noget andet end den er vant til. Det kræver dog at I har et godt forhold, at den føler sig tryg ved dig og det er dig der har fører-positionen. Hvis det ikke er sådan, så ville det måske ikke være tosset at tage kontakt til en HMS-træner... Det kan også være den simpelthen ikke er så tryg ved at ride ud alene med dig - i så fald, find nogle at ride med i starten. Jeg red en overgang en new forestpony som overhovedet ikke var begejstret for at ride i skoven med mig alene - den satte kun meget meget uvilligt den ene hov foran den anden - men når vi var sammen med andre var der ikke noget problem. Overhovedet. I dag vil jeg tro det skyldtes at jeg ikke havde knyttet nok bånd til den, den stolede simpelthen ikke på at jeg passede på den ude i den farlige skov - og eftersom det var en lidt forsigtig hest reagerede den ved at være meget tøvende og langsom. Så, det kan skyldes nogle forskellige ting, men som nogle af de andre vil jeg også foreslå du arbejder lidt med at få knyttet bånd og vinde hestens respekt og tillid - det er aldrig et skidt sted at starte. Man kan benytte HMS og læse en del om det - men jeg vil anbefale dig at se om du kan få fat i en HMS-træner (hvilken HMS-'genre' er i mine øjne ikke så vigtigt, da forskellen på dem ikke er så forfærdelig stor... i hvert fald ikke i starten) god fornøjelse  kh Anissi
at den måske ikke gider, netop fordi den bare tuller afsted. Og keder du dig/gider ikke, kan den med garanti mærke det. Så du må prøve at motivere den og dig selv lidt. Mille var lidt lissådan engang. Efter 20 minutters træning, stoppede koncentrationen, og hun lallede bare afsted og hørte ikke efter (og jeg har heller aldrig rigtig gidet dressurtræningen). Men så gik jeg over til western, og allerede efter et par måneder, havde jeg en hest, der gladeligt arbejdede en time på banen, og jeg blev naturligvis også en gladere rytter, så det har jeg aldrig fortrudt  mvh Maria
Jeg har jo haft helt utrolige problemer med fremdrift hos min, han er stadig lidt pylret med at skulle på tur uden andre heste, men ellers er mønsteret sådan, at hvis noget generer ham fysisk, så reagerer han netop med at ikke ville gå, slæbe sig afsted og vende rumpen til og gå når han ser mig komme med en grime. Er han derimod ok kommer han selv og putter hovedet i. Når du nu siger at han før er kommet glad til dig og nu er holdt op, så tænker jeg først på de fysiske årsager der kunne være til at han forbinder rideture med noget træls. Det behøver ikke vise sig som halthed eller at hesten bukker når den får en utilpasset sadel på, nogen heste reagerer mere afdæmpet. Det kan være alt fra hold i nakken til ømme hove (min vil fx. helst ikke gå på sten - det har bare taget mig lang tid at fatte, at hans baghove også er følsomme fordi jeg havde fokus på hans ringsko foran) Er han skæv i kroppen kan det slet ikke ses på hans gang, men det føles måske som om han er en smule mere højrøvet når man sidder på ham, eller han dropper ud af galoppen hver gang han prøver. Så tror man det bare er varmen, men når han så er rettet op vil han pludselig gerne igen ved samme temperatur. Det kan også godt tage lidt tid at få vendt deres forventninger, hvis de først er begyndt at mene at rideture er noget opreklameret bras. :Pia
hvad er en "juniorhest". er der specielle stævner for dem, eller hvordan hænger det sammen ? tak
Det betyder bare en lille hest, som ellers er uinteressant, da den er for lille til de fleste voksne. Typisk heste fra 149-164...
når ordet juniorhest bruges i en annonce, er det ikke hestens højde, men hesten ridelighed der tages udgangspunkt i. dvs den er let ridelig og klar til de "høje" klasser her + nu, dvs en junirorytter får en go oervgang fra sin pony af. Karina
udtrykket kan bruges på begge måder. 1. Det kan være en lille hest mellem 149 - 164 (specielt dem under 160) som kaldes juniorheste alene pga. af størrelsen - uanset hestens formåen. 2. Det kan også være en velredet hest som typisk har "toppet" som f.eks. ikke kommer længere end LA6 det kan også være PSG, men kan være en udmærket lærerhest for en pony-rytter. Den sidste betegnelse er nok den der efter min mening bedst dækker over hvad en juniorhest er.
Jeg opfatter en juniorhest ligesom karinae, altså som en letridelig hest, der kan lette ens overgang til hest. Jeg har dog bemærket, at flere og flere små heste går under betegnelsen juniorhest. Er den klar til de højere klasser er den i mine øjne en lærehest (og dermed oftest også en god juniorhest) /Anna
Junior hesten, er mellem 149-160 samt let ridelig og har vist hvad den kan. Altså begge dele indgår i betegnelsen af en Juniorhest.
til nete. nr 2 ting du nævner er nok nærmere betegnelsen for en lærehest det kan være som alle i andre skriver højde og "karrierehøjdepunkt" men det kan også være en specielt smald/ fint bygget hest der nok ikke ville have godt af at bære en for tung rytter. Eller en hest der netop ikke har nået sit karrierehøjdepunkt, således at en ung rytter vil have en hest med potientiale for rytteren de næste mange år. Der er lidt forskel på lærehest og juniorhest, men i bund og grund er udtrykkene jo definerede af dem der skriver det ved deres salgsheste... Altså, i virkeligheden er det bare to udtryk der kan bruges i annoncer til at fange interessen hos en køber. Og man kan jo skrive hvad man har lyst til i sine salgs annoncer, så man kan aldrig vide om hesten ER en god lærehest eller juniorhest... men nej der er ikke specielle stævner til hestene. Det er bare fordi den af en eller anden "typemæssig" grund vil egne sig godt til en ung rytter
Når vi snakker spring er der nogle helt specielle ting en juniorhest skal kunne. man er juniorrytter når man ride hest og er under 18, der findes specielle juniorstævner, med specielle juniormesterskaber. både DM, NM og EM. juniorene får ofte også lov at få en klasse eller to til ponylandsstævnerne at ride deres heste i, så ikke de skal helt væk fra ponyverdenen. samtidig er der jo mange ponyryttere der får juniorhest mens de stadig har deres pony. en juniorhest er en hest der letter overgangen fra pony til hest. det skal altså helst være en forvokset pony, der selv kigger med på afstanden og trækker godt på forhindringerne. De skal ikke glo for meget og helst ikke lægge alt for meget ryg til. De behøver ikke at have capacitet uden ende. de skal helst bare kunne rende rundt i Ma, så er det kun EM de ikke kan gå med i da det er 145. En juniorhest skal være en hest der altid ser mål. Den må ikke stoppe, fordi afstanden bliver lidt skæv. Den behøver derfor ikke at være top forsigtig. ofte er de bedste juniorheste 13-14 år med en del Ma placeringer i sin historie og let ridelig rundt på banen. En juniorhest er således ikke nødvendigvis en lille hest. Det er klart at det jo ikke skal være et ordentligt brød med alt for meget galop at korte ind på. men den må endelig ikke være så lille at den har problemer med at nå ud i kombinationer. de fleste juniorheste er smalle heste på 165-170. Jeg ser dem i hvert tilfælde sjældent mindre til stævnerne. så det er da rigtigt at de er mindre end gennemsnits seniorhesten, men det er ikke meget. når en sælger bruger ordet juniorhest om en 6-års hest der ikek har gået noget og kun måler 155 i stg. så er det altså fordi sælger har misforstået hvad der idag kræves af en juniorhest. en så lille hest kan kun sjældent gøre sig i sporten. da man som rytter skal være noget mere modig for at ride en så lille hest rundt i Ma.
jeg faktisk godt, at du er så forbeholden overfor enhver tøjlehjælp, der trækker i hestens hoved  Denne hest må have haft stærke oplevelser med en kraftig hånd  Din metode har jeg skam også plæderet for mange gange, bare i Kyras navn som ABC'en, men forskellen er vist ikke kolossal. Én ting af gangen, stille og roligt. Og det er da skønt, at det virker  MIn hentydning til en evt. brug af hjælpetøjler var jo mere for rytterens skyld og hendes vanskeligheder med at ride end for hestens. Men når hesten er velbygget, er rideproblemerne bare som regel ikke nær så store, som når den er et elendigt øg at se på  Det er simpelt hen lettere for en velbygget hest at bevæge sig godt og balanceret - det er bl.a. en væsentlig grund til at snakke om 'velbygget'. Derfor er nogle heste ikke ret velegnede til dressur - ligesom heller ikke   mennesker er velegnede til klassisk ballet   Men de fleste mennesker kan lære at ride nogenlunde, men kun hvis de prøver hvordan det  . Ellers er det de tror, at hesten bare skal 'ned med nakken', for det er jo det, de umiddelbart kan se   - selve følelsen af at ride på en hest, der bruger ryggen og bagparten skal mærkes. Ellers kan man ikke lære det 
... jeg tror faktisk ikke, min hest har været udsat for nogen hårdhændet behandling. Den er bare følsom, og kunne måske ikke overskue ganske almindelig tilridning. Dens helbror går middelsvær nu, men dens rytter har også været enormt tålmodig, og han siger, broderen også nemt tænder af og bliver svær at nå  Kyras ABC står skam også på min hylde, og den er en af grundene til at jeg ikke kan forstå, der skal lyde ramaskrig, når jeg foreslår, at man lader hesten gå med hovedet hvor den vil, til den slapper tilpas meget af til at lægge sig frem og søge hånden   Som du siger, er der ikke den store forskel. M.h.t. at rytteren bliver hjulpet, så er der jo mange ting, man kan gøre, der kan hjælpe rytteren, men som ikke er så smarte for hesten. Her mener jeg så, at man må prioritere hesten, hvis man overhovedet kan. Og det kan man jo så - ved at skrue ned for tempoet og blive ekstremt målrettet i den måde, man uddanner rytteren på  Mvh Julie
ved jo godt, at vi stort set er enige  Men ingen regel uden undtagelse, og jeg   altså se tingene fungere i virkeligheden, før jeg antager en eller anden teori  Dertil har jeg hørt og læst alt for meget om 'vidunderlige metoder', der så alligevel ikke så   så vidunderlige ud - ude i virkeligheden   
Til Susan Kjærgård. Stort skulderklap til dig Susan, du er vist en af de få i Danmark som kan benytte glidtøjlen korrekt, i det du får hesten til at strække sig FREM og NED... Det er helt vildt, så stor en forskel der er på de 2 billeder af hesten med glidetøjle inde på din præsentation... Synes også at glidetøjlen er en god måde at vise UNGHESTEN at den skal strække sig FREM og NED...
Jeg mener heller ikke at man skal bruge chambon. Den bliver jo ved med hele tiden at presse hesten ind i en unaturlig holdning. En glidetøjle kan man derimod, hvis man har en let hånd, give efter på ligeså snart hesten slapper af og går som man ønsker. En glidetøjle kan hjælpe dig mod målet. Det mener jeg ikke en chambon gør
skal bruges rigtigt hvis den skal bruges. Den skal spændes så løst at når hesten går i holdning er den HELT løs. Så lærer hesten nemlig også at bære sig selv og så er det ikke chambonen der gør det. Den giver bare et lille tryk hvis hesten tager hovedet op. Så tager hesten hovedet ned og går rigtigt samtidig med at chambonen løs. Så kan man også koncentrere sig om at ride hesten bagfra og til hånden. Men i de forkerte hænder er en chambon ikke god. og den skal ikke være så stram at den tvinger hovedet ned. Den skal namlig bære sig selv.
Hej Fie  Jeg har selv en hest som skal med chambong. Med nogen små elever da hun hurtig bliver hidsig og tager hovdet op ad. Ligsom det du skrev. Det hjælper jo på at hesten skal søge ned.Og det hjælper den til. Men den er ikke smart at have på når d springer. Håber jeg kunne hjælpe dig?
Det kan altså også være pga ubehag, at en hest løber ! Sadel, bid, hove. Hvis han smider snuden i vejret, sænker han ryggen. Dvs at sadlen ligger ikke på de rigtige muskler. Du nævner hans hals, har han underhals ?
hun for godt fat i den - og så løber den = problemet bliver værre, for så har hun ENDNU mere fat i den? Hvor bor i henne i landet?
Jeg vil lige prøve at skrive lidt mere udfra jeres svar. Min datter og søn går til undervisning 1 gang om ugen, hvor vi har vores egne ponyer med. Det er jo dem de skal lære at ride.. Det har de gjort i 1 år nu. ( de har haft deres egen pony fra de var 3 år men det har været hygge og en træktur) med hensyn til foder, ja ponyen er alt for tyk, og han går på sommergræs, vil til at lukke ham ind hver dag, så han ikke spiser så meget. Problemet jeg beskriver er værst når hun rider på vores egne bane herhjemme, og vil øve dressur. Jeg synes det er svært at forklare, men jeg prøver så godt som jeg kan så håber i kan bære over med mig. Jeg longere dem engang imellem hvor vi øver parader , øver i at traven kommer ned i roligt tempo, og galoptegn, for at de skal lære ikke at løbe i galop. De dage hvor det går helt galt og pony vil bestemme ligeså meget som pigen, longere jeg altid både uden og med rytter. Jeg kan se at min første beskrivelse nok giver et helt forkert billede af min datter og hendes pony. Så lad mig beskrive dem på deres gode dage. Igår besluttede vi at ride op til rideskolen (7km.) så jeg red vores store pony og min datter red palle. Det gik forrygende hele vejen , palle er fuldstændig cool i trafikken , trasker bare trofast afsted. Da vi kommer derop vælger min datter at ride den store pony til undervisning ( storebror er på ferie) imens tager en lidt ældre pige en lille tur på palle (lidt opdragelse) Da min datter har redet undervisning vil hun ride palle igen . Amalies veninde har fået en ny pony, så de vil ned og prøve at springe lidt de to par. Palle springer derud af og de har det bare så godt. Til sidst sadler pigerne ponyerne af og skridter dem af uden sadler. Min datters største problem er at hun ikke er særlig høj, og hendes ben kan næsten ikke nå ned og ind til hesten. Hun har prøvet at ride med spore et par gange og jeg kan osse se at det hjælper lidt (men er ikke helt glad for at lade hende ride med dem) Med hensyn til om seletøjet genere hesten? nej det mener jeg ikke det gør. men skal nok være obs på det. Der var en der skrev måske en martingale, ja jeg tror du har ret, jeg har prøvet at spænde en chambon på og det hjælper lidt... tusind tusind tak for jeres svar mange knus herfra.. ulla
pullemor> Har du overvejet at det er en smule tidligt at få sin egen pony? Eller måske er den bare for stor til hende hvis hun ikk kan nå ned om den?
skingur. Jeg tror du har ret for når hun glemmer at holde hænderne nede så kommer hans hoved op og han løber. vi bor tæt på hjørring i nordjylland til Pjemm vi startede med at sætte palle i ridning ved en ældre pige i 5 dage og hun rider ham lige engang imellem hvor han bliver opdraget lidt. hilsen ulla
Nu er det jo ikke lige frem fordi jeg spørger efter råd til om min datter skal have sin egen pony eller ikke!!! Hun kan vel ikke gøre for at hun ikke er lige så stor som alle andre på syv år. Skal jeg så stå og sige til hende at hun ikke må få en pony som alle de andre veninder??? kunne du gøre det ved din datter??? Min datter har pony og har haft det siden hun var 3 år, men rider først nu. Lige pt. rider hun min søns pony, da vi har købt en større som han hellere vil ride. Min datters egne pony døde desværre i vinters. Hun har købt en anden der størrelsesmæssigt passer perfekt, men den er ikke tilredet endnu og går med et føl ved siden. mange hilsner ulla
hov det kunne godt se ud som om jeg var sur der , det må du altså undskylde det var ikke meningen... mange knus ulla.
hej hej mine børn rider også lad mig sige det sådan mange ponyer er bare mega frække nu jeg så lille at jeg kan tage en tur .. nu vores lille frits som er kommet igang jo sommetider vil han kun den vej han vil og i longe jo tak for kaffe jeg rider nu den lille krabat en gang i mellem men holda op han en sjov fætter men min søn elsker ham så vi fortsætter og nej jeg kunne heller ikke sige nej til det jo hvis ikke vi havde råd eller tid så syntes jeg nok . men kan forstå dig .. nu har og gør jeg stadigvæk rider mange af de ponyer .. jeg har selv boet i hjørring .. hvor rider i henne af ... har hjulpet mange fordi jeg er så lille og let kan jeg ride de små jeg kun 155 og vejer 42-43 kg jeg bor nu i tuen . men jeg ved at mange af de ponyer hvis man holder for hårdt og hænderne svæver og samt man kommer til at falde frem over er de meget dygtige til at tage hovedt op og de kan løbe stærk samt vil de den vej ja så gør de sig helt stive i nakken og ja så farvel.. jeg vil gerne hjælpe hvis i får behov for det .. jeg rider ikke med spore eller noget for de skal gå frem for sæde og ben , der skal meget til før det sker ... held og lykke knus helle
hej Helle vi rider nær vrå. Helle du skriver at du gerne vil hjælpe hvis vi får behov for det. Hvor meget koster det så??? For lige pt. har jeg ikke særlig meget råd, da jeg er på barsel... Du skriver det med hænder der svæver og læne sig frem... Jeg må indrømme der rammer du virkelig plet. Hun har tendens til at hæve hænderne når det går stærkt og læner sig en anelse frem. Ja, så render han jo med hende, men vi arbejder med det for at få det vendt... Men det er ikke nemt når man er lille hi hi. knus ulla
hej hej jeg ikke en som tager penge i sær ikke når man har størelse til at hjælpe og har man muligheden for det så syntes jeg skal, og se en anden blive glad er mere end tilfreds stillende og nej det ikke nemt når man er lille tro mig jeg ved det ... jeg har problemet med de store men ikke ponyer .. mange her fra har hjulpet mig, selvom jeg har redet siden jeg var 11 år redet mange til og hjulpet mange ,men de store er ikke helt det der passer til mig .. men folk har været flinke for vi kan alle komme i et problem vi ikke kan finde hovede eller hale på selvom vi har haft med det at gøre længe .. jeg tror det fordi jeg inderst inde er stadigvæk en pony rytter elsker at ride ponyer også siger nogle at jeg er gode til dem og må jeg så tro .. så vil da gerne hjælpe jer hvis jeg kan .. se om du kan få hende til at slappe af i hænderne og sænke dem og om du måske kan få hende til at lade være at læne sig frem over og spænde ved godt det vildt svært .. men ponyen lyder jo med det jeg har læst ellers okay .. knus helle
Det lyder til at du er en rigtig rar person Helle. Jeg er efterhånden vant til at det altid koster  , som jeg desværre ikke har. Som jeg skrev tidligere tror jeg at du har ramt plet mht. problemet. Jeg vil prøve at se om jeg kan få hende til det du skriver. Ihvertfald så godt som jeg evner. Tuen ligger det ved sindal??? Knus ulla
Hej Karinah. Vi har fået raspet tænder på den store pony, som havde nogle rigtig trælse kroge, der fik den til at lave kvarte galoptrin. Men Palle har ikke fået ordnet sine tænder, da der ikke var tegn på noget. Men jeg vil få ham tjekket næste gang, for at se om han trænger. Så ja, jeg ved godt at tænderne kan give en masse ballade og gøre rigtig ondt. Men som sagt tror jeg virkelig at helle har ramt plet mht. det med at løfte hænderne og sidde lidt fremover bøjet. Det bliver jo osse ubehageligt for hyppen, så vi må arbejde meget på de ting. mange knus ulla
hvordan bliver man heste massør akupunktør. og hvor henne hvad muligheder er der rundt omkring i landet for disse ting og er der fleree uddanelser inden fir det kupressur eller? hilsen marianne
jeg har en frieser hingst på 2 år, ed godt jeg ikk kan ride ham nu. men hvonår? for jeg har hørt så meget rundt omkring, nogen siger 4 år fordi det er koldblods hest.. andre siger 3 år? men frieser er da ikk koldblodshest? så man kan da så godt begynde at gøre ham ryttervant når ham er 3-3½ år gammel?
hej! Jeg ville nok begynde at vende ham til salde og alt det der når han er 3 1/2 år gammel. Også når han er blevet 4 år ville jeg begynde at ride ham. Det er jo vigtigt at man ikke begynder for tidligt! Håber du kan bruge mit svar. 
Hej Sofia Ventetiden på at de kære heste bliver klar til tilridning ER svært, men det er bare enormt vigtigt at vente. Deres led og muskler skal være klar til at bære os, ellers øddelægger vi mere end vi gavner på ryggen af dem. Men der er jo mange andre ting du kan begynde på med din hest. Gå ture i terrænet, lege agility (trail), trailerlæsse den, køre den på stranden kort sagt gøre den klar til alle de ting du gerne vil med den når den er tilredet, du kan lære den det hele fra jorden. Og den vil elske det. Knus Marianne
jeg er begyndt på alle de ting, og har træner til det .. men det var bare hvornår, ventetiden er ikk så slem man nyder jo selvskabet alligevel .. men ville også vente, vil heller ikke begynde at "bruge" ham før han bliver tre.. men den ene siger tre og den anden fire, holdte mig også til fire år, men ksulle lige være sikker ..
Min datter på 7 er også MEGET lille af str, og har som din redet omkring et år. Vores frække Dixi stikker også af med hende hvis det stikker ham. og han gør det fordi han kan... 18 år og gammel rideskole pony !!! Når jeg står i midten er han som et lam, og et par enkelte gange har jeg sat mig op på ham fordi han var strid, drengen var problemløs. Jeg tror de mangler rutine og fysik, og min får kun lov til at ride udenfor fold eller bane når jeg går ved siden af. På rideskolen, rider hun en af de mere stride ponyer som endda løber om hjørner med både større og mere rutinerede ryttere, men her føler hun sig tryg. På ham derhjemme har hun haft et par dårlige oplevelser, så nu har han overtaget. Jeg tror det kommer med rutinen, vores er også 115 st, mens hun uden problemer rider den på 125 st. Så det er ikke str. på hesten det kommer an på. Held og lykke Knus Helle
Nej du har fuldstændig ret, størrelsen har ikke noget at sige for min datter rider vores store pony på 148 uden problemer. Han er osse en dejlig pony som man kan sætte selv en tre årig på. Han løber ingen vegne og bukker ikke eller andet. Palle er jo nok en hest der vil fremad og gerne bestemme. Jeg har set at nogen rider med anderledes bid, derfor spurgte jeg efter om det var noget vi kunne gøre... Jeg har nemlig aldrig redet med andet end et helt almindeligt bid, så jeg har jo ikke forstand på det... mange knus ulla
Det lyder jo som om, du har et rigtig godt bud på, hvad der kan være problemet, nemlig din datters opstilling. At forsøge sig med et andet bid synes jeg derfor ville være lidt tosset - det løser jo ikke problemet  Med hensyn til tænderne kan jeg fortælle, at begge mine heste fik ordnet tænder for ca. et år siden. Frk. Fedberg i foråret 05 og svesken i september 05. Da de for 14 dage siden blev tjekket igen, havde de begge sår i munden på grund af tandspidser på de bageste tænder. Ingen af dem har reageret på det - i hvert fald ikke så jeg har kunnet mærke det. Nu ved jeg ikke, hvordan I har vurderet, at Palle ikke har nogen tandproblemer. Nogle dyrlæger hiver tungen ud af munden på hesten for at vurdere hestens tænder. Men på den måde kan man ikke se de bageste tænder (hvor der oftest er problemer) - der skal mundspærre og pandelampe til. Hvis der nu er tandproblemer, kan det forstærke det ubehag, som ponyen føler, når din datter sidder forkert. Det øverste næsebånd ligger i øvrigt der, hvor de bageste tænder sidder. Pøj pøj med Palle  mvh. tina
Hvor gammel skal en hest være før den kan deltage i et militarystævne? Og hvad er det mindste man kan deltage i? Har en drøm om at Ronaldo skal ud og starte lidt military, så ville jo lige forhøre mig.
5år er det yngste og den mindste klasse er en mini debutant. Du kan læse dig til alle reglerne på rideforbund.dk, vælg reglemneter, og så klik på military  Min deb. udskrives som regel kun til klubstævner så denne klasse står ikke i reglemnetet (lidt ala LD hest), her er mindste klasse deb. Karina
Der findes faktisk en klasse Mini i military, som er officiel. Og som Karina skriver, så skal hesten være 5 år før den må deltage i military. I Mini rider man LC1 dressur, ridebanespringning og terrænet springer man 80 cm. Mini udskrives kun til klubstævner - det er i hvert fald der jeg har startet det. Men alle reglerne findes i reglementet, 
Okay tak for hjælpen begge to 
Jeg kan se du kommer fra grenå. Jeg ved ikke om der ligger noget tættere på, men midtjydsk rideklub og langårideklub har terrænbaner og de er også åben for træning ind imellem (mener deter 100kr for træning begge steder og i langå kan du få undervisning) Det vil jeg varmt anbefale dig, det er en super måde at komme igang. God fornøjelse... Maya 
Jaa jeg trænger lige til at dele lidt stolthed med jer. Jeg har part på en 8 årig vallak. Jeg har efterhånden redet ham i lidt over 2 måneder. Primært dressur og får så undervisning en gang om ugen, hvilket er super! Hesten, Murphy har inden jeg begyndte at ride ham. blevet lidt forsømt og var ikke helt i super topform. Fik fortalt af min ridelærer, og kunne selv mærke i starten, at han var MEGET tung at ride, hans muskler vendte forkert og han nød egentlig ikke rigtig at arbejde. Ikke at undervisningen ikke var iorden, men jeg syntes alligevel lidt at han blev VED med at være svær at ride, utrolig stiv og ville helst ikke gå ordentligt frem. Så her for lidt over 2 uger siden tog jeg eget initiativ til at prøve at ride ham lidt anderledes. Så dressurtræningen bestod af at jeg først skridtede, mindst 20 min, både for løse tøjler og derefter med kortere tøjler hvor jeg bøjede ham godt igennem og lavede nogle sidebevægelser. Derefter tog jeg ham op i galop, i let sæde, og så red jeg ham godt frem på stor volte. Til de 2 efterfølgende undervisningstimer fortalte jeg så min ridelærer om måden og sådan red vi så begge gange. Har simpelthen bare fået ros!! Murphy har fået glimt i øjet, godt med fremaddrift og er blevet meget mere smidig! Og det er simpelthen efter "MIN" opskrift!  Har redet i 5 år, og føler at jeg nu har taget et stort skridt videre i min selvstændige ridning! Det er bare så lækkert når man kan mærke at det går i den rigtige retning, og man selv har "løst gåden"  Lige et billede af skønheden.   Nogen der har oplevet lignende?
Du har simpelthen redet løsgørende arbejde lige efter bogen! Du må være et sandt naturtallent i og med, det er på dit eget initiativ "du har fundet opskriften". Der er mange, der kunne misunde dig din indfølingsevne, som gør dig i stand til selv at fornemme, hvad der skal til. Tillykke med de gode resultater Du ville kunne læse i en lærebog om ridning, at andre har fundet samme opskrift før dig, så det siger jo nok lidt om, at ridning i virkeligheden er ret så logisk.   Mange hilsner Mette
den opskrift har jeg også fundet på  Den virker så godt - og det er dejligt at føle, at man selv kan bidrage til hestens uddannelse og ikke bare være en marionet-dukke for en underviser. Sådan! Til lykke med det - du bliver en virkelig god og følsom rytter, når du finder på endnu mere 
Mette og Nina, tusinde tak begge to! 
jeg har nogenlunde samme problem med min nye hest, han er dog kun 5 år. i det 1½ år han har været redet har han gået western, dressur, spring og tur. så han er ret træt af ridning, der er ikke rigtig noget der kan gøre ham glad og ivrig... han er meget svær at få frem, jeg tror han prøver mig af. jeg er begyndt at klikke træne med ham og det syns han er sjovt og har fået mer gnist. men ridningen kniber det stadig med!!! rigtig flot hest! 
hej jeg vil gere købe en stor kat 1 pony. men alle steder jeg kigger er de enten for dyre, for små, eller har skader mm... så er der nogen herinde der kender steder hvor man kan købe ponyer ? eller kender du bare en der er til salg ?  
anbefale dig at kigge på nogle stutterier. Min erfaring siger mig at man på stutterier er mere sikker på at kunne få en hest/pony der ikke har været skadet osv. og er mere sikker på en ærlig handel. Har du overvejet en araber, den lyder til at kunne passe fint til dine krav. Hvis du vil se en liste over araber stutterier kan du jo kigge på dsah.dk. Mvh. Louise
Hej Jeg kunne godt tænke mig at få lidt input. Jeg har en stor oldenborger (1,80) som nu for alvor skal til at have sin galop på plads. Han har været længe om at kunne komme igang med den, da han har manglet styrken og den nødvendige bæring til at bære sin egen galop. Han galopperer med kæmpeskridt. Nu er det jo sådan at galop er vældig, vældig spændende. Jeg starter på hans gode side (venstre). Når jeg så laver overgang til trav og skifter volten bliver han helt vild i varmen. For jubi, jubi, nu skal vi galopere på højre. Han spænder op og har kun galop på hjernen. Men det hjælper jo ikke noget. Han skal lige ned og løsgøres et par runder i trav for at kunne give et ordentlig anspring og ikke kun et "vælten i galop". Det har herren dog ikke altid tid til at vente på. Så bla. igår stiller han sig op som en gedebuk og småstejler (50cm), ned, bukker bagtil, småstejler, bukker bagtil, osv. Ikke noget som skræmmer livet af mig ,selvom det gynger en del på sådan en bamse  Men hvad ville i gøre. Sige at du skal sku ned og slappe af om det nu passer dig eller ej eller skal jeg være lidt overbærende og holde tempo for at undgå at han spiller smart? Personligt har jeg det sådan at han skal ned og lige trække vejret igen. Det må han sku lære. Men jeg kom til at tænke på om det måske ikke er helt fair, da det jo er livsglæde og gåpå mod der viser sig og ikke fordi han vil være uartig. Han er jo ikke så gammel. Hvad ville i gøre?
men jeg har faktisk haft samme problemer med Giganten. Jeg gjorde det, at jeg fortsatte i trav, og når jeg kunne mærke han skulle til at spænde op i hver hjørne, ja så red jeg videre, lavede en øvelse, så koncentrationen igen blev der. Sådan gjorde jeg hver gang i et godt stykke tid, altså red videre i trav som om intet var hændt, og lod som ingenting når han spændte op, lavede blot et par øvelser. Efterhånden fandt han ud af, at man altså ikke nødvendigvis skal galopere så snart man skifter volte, blot fordi man lige har galoperet. Det er jo mig der bestemmer tempoet. Nu kan vi fint galopere på den ene volte, tage ned i trav og trave stille og roligt rundt uden han spænder op, sætte i galop igen. Tage ned i trav, skifte volte, trave videre, sætte i galop, trave, sætte i galop osv. osv. osv. Jeg tror bare det handler om, at du insisterer på, at han skal trave og ikke spænde op fordi der skal galoperes. Det kan man kun gøre på en måde, nemlig at blive ved, indtil hesten forstår det 
Selvom de bare er glade, så synes jeg det giver bagslag at forkæle dem og lade dem gøre det de vil. Med rabarberdyret fik han simpelthen lov at skridte et par omgange for løse tøjler, hvis han ikke kunne slappe af og vente. Og som Sasser skriver, øve de to galopvolter særskilt med andre ting imellem. Dressurryttere har ofte en tendens til at gå efter den samme opskrift, det lærer hestene hurtigt. x min. skridt, x min. trav volter, x min. sidebevægelser, galop til den ene side, galop til den anden side, trave af, skridte af, slut. Vær lidt mere kreativ, lav aldrig de samme øvelser og den samme rækkefølge hver gang. Måske galopperer I slet ikke hver gang. Måske galopperer I rigtig meget, med lidt fart og pjat den næste gang. Lad aldrig hesten vide, hvad det næste bliver, så vil den lære at være mere opmærksom på dig. Det var i hvert fald min erfaring med en krudtet hest. :Pia
Man skal under ingen omstændigheder lade ham galopere fordi han gerne vil, så vil han bare blive sværre at have kontrol over som tiden går. Hans glæde over galoppen kan jo sagtens bruges positivt alligevel. Synes du har ret i, at du bør få ham til at slappe af i traven, så det er DIG der vælger, hvornår i skal galopere. Min lærte hurtigt at slappe af på den måde, man skal bare sørge for at være konsekvent og ikke give efter for ønsket om at fræse afsted  Heste har aldrig brug for at blive føjet, de har brug for en kærlig hånd der viser vejen 
Jeg er enig med de andre i at det er en god ide at være uforudsigelig. Nogle runder i skridt synes jeg også lyder som en god ide, så han kommer helt ned i tempo. Måske du også skulle starte med at galoppere på højre? Hvis han er lettest at arbejde med på venstre, kunne det være, at det gør en forskel? Bare en ide... mvh. tina
for jeres udmærkede råd. Jeg er nok lidt slem til at lægge galoppen tilsidst i timen. Kommer sig nok lidt af at jeg gerne vil have ham godt ind under hjælperne og godt til biddet før han skal galoppere. Jeg tror at i har ret i at jeg bliver nød til at gøre galoppen til noget "dagligt". Nok det at bare lige tage en volte for så at fortsætte i en anden øvelse. Så det bliver en gangart som skridt og trav. Vejen derhen kræver så bare at han må lege gyngehest lidt endnu. Det er ikke altid sjovt at sidde på en hest som er spændt op til sjov og ballade   . Jeg vil prøve at starte ud med højre galoppen og se hvad det giver. Dejligt med så mange gode faglige råd.
Et par ekstra tip kan være at når du har skiftet volte og traver, så lav straks en volte tilbage (et par gange) eller slangegang. Især det sidste får en ung hest til at koncentrere sig   . Der skal jo holdes styr på benene... Rider man rundt og rundt på store volter så SKAL der ske et eller andet - om man så selv skal finde på det som ung hest  . Som de andre siger, vær uforudsigelig så han må koncentrere sig. Jeg troede ellers at oldenborgere var sådan nogen store rolige kæmpefætre   , men dér tog jeg fejl.
Hejsa Jeg har en dejlig irish cob jeg er igang med at tilride. Men jeg har aldrig tilredet en hest før og mangler nogle gode råd til hvordan jeg når fra "hest der synes det er sjovt" til "hest der går dressur". Hun blev longeret og redet nogle få gange da hun var 3 år hos den tidligere ejer i England. Jeg er selv startet fra bunden igen nu hun er blevet 4 år med longe, sadel og hovedtøj og hoppede så op efter en måned og nu rider jeg fint skridt, trav og næsten galop. I starten var hun mega hård at holde i longen og også de første gange jeg red hende var hun rigtig hård i munden - jeg ved ikke hvad de har lavet med hende før!! Men hun løsner da heldigvis mere og mere op for hver gang. Men men men - hvornår og hvordan begynder jeg at kunne få hende til at forstå at ryggen skal op og hovedet ned? Jeg har som sagt ikke hverken brugt longegjord eller chambon eller hvad man ellers har af redskaber for at tvinge hovedet ned. Men er det virkelig nødvendigt for at lære hende bevægelsen? Eller skal jeg bare bruge de hjælpere jeg plejer at bruge på en hest der kan og så pludselig en dag, så gør hun det bare eller skal der mere til? Lige nu laller hun afsted med ørerne fremme og synes bare det er enormt hyggeligt at bære en rytter... Hvor hårdt kan man tage ved uden at spolere glæden for hende? Hjæææææælp...
aldrig bare en forklaring, men jeg kan da fortælle, hvad jeg har gjort  Det første jeg lærte min var, at hver gang jeg "rørte" tøjlen skulle han søge ned og frem. Ellers red jeg bare som man normalt vil gøre og gik frem i det tempo, han selv lagde op til(med nye øvelser). Jeg red rigtig meget i naturen, det udviklede hans balance på en "naturlig" måde og gav en god muskelmasse som jeg ellers ville have haft svært ved at sætte på en 4 års. På mine mange ture fik jeg mulighed for at øve overgange, tempo i alle gangarter (alt sammen for en meget løs tøjle) og han lærte at bevæge sig frit med mig på ryggen. Da kroppen var "med" ca. som 5 års kom det faktisk af sig selv, han går stadig for løse tøjler, men samle sig, når jeg "tager fat" i ham med sædet  Det primære for mig, har hele tiden været at forsøge at lære ham at bruge sin krop i samarbejde med min, det vil jeg selv sige er lykkedes ganske godt  Jeg ved ikke, om jeg bare har været heldig, men det var det, der virkede for os. Jeg var også så heldig at undgå skader  Til slut vil jeg så også lige sige, at jeg jo altså heller ikke har haft travlt, der er jo forskel på, hvor tålmodig man er. Jeg er ikke stævnerytter og har derfor heller ingen ambitioner udover at bliver bedre til at samarbejde og bruge min krop i så god balance som muligt med hans. Held og lykke til jer begge to, det er jo spændende at få lov at præge sin egen hest. Bare træls man ikke kan skyde skylde på den forrige ejer, når de får dårlige vaner 
Hej igen... Jeg har heller ikke travlt - bestemt ikke! Men da det er første gang jeg er igang med det riden til, så var det meget godt lige at få et par gode råd, inden jeg får "ødelagt" noget, hvis I forstår...
og lave volter og andre figurer ? du skal ikke arbejde med hende i skridten, trave en masse figurer lære hende at reagere for sæde og ben så der kan ligges en masse halve parader ind, når hun har en god balance vil og bliver stærk nok bag til skal hun nok komme op med ryggen og søge biddet. har du mulighed for undervisning så få det 
Nogenlunde... Men jeg kan selvfølgelig godt mærke at der mangler en helt masse balance og hun er sådan "lidt rideskolehest-agtig" rundt i hjørnerne - bøjer sig helst ikke... Men jeg forsøger som man normalt ville at skubbe hende på plads og det bliver da også bedre og bedre. Vil øve nogle flere volter - hun mangler måske bare balance? Nok også derfor hun har været så rædselsfuld i longen til at starte med...
Paa Fairy (billeder paa min praes.) brugte vi indpsaendingstoejler ved longearbejdet, og hun fandt meget hurtigt ud af, hvordan hun skulle hvaelve i nakken og haeve ryggen. Hun er lige blevet 4 aar, og gaar konsekvent i holdning naar vi rider hende. Hun har en meget dejlig, ukompliceret maade at gaa i holdning paa og man kan maerke, at hun nyder at arbejde. Ergo synes jeg sagtens, du kan bruge indspaendingstoejler paa din hest - hesten har saamaend mulighed for IKKE at gaa i holdning selvom den har indspaendingstoejler paa, hvis ikke den gider, den bliver ikke TVUNGET i holdning. Det er jo gavnligt for dem at gaa i holdning, saa jeg kan ikke tro andet, end at din hest sagtens vil goere, som du gerne vil have. Samtidig goer du det ogsaa nemmere for dig selv, naar du en dag vil forlange, at hun skal gaa i holdning imens du rider hende. Hun vil efterhaanden forstaa, at smaa parader og markeringer med toejlen betyder, at hun skal hvaelve. Jeg kan kun anbefale metoden, vi har faaet en dejlig, glad og harmonisk dressurhest ud af det!
bruge løse indspændings tøjer i longen i en kort periode. Det kan give en let støtte til hende - netop så hun ikke bare "laller rundt". Blot husk at den naturligste måde du kan motionere og træne hesten er, at den bare har kapsun på - så det er godt for den også at gå uden indspændingstøjler. Det må gerne varieres - så du netop i en periode bruger tøjlerne - og derefter holder en pause fra tøjlerne igen. Og igen når hun er lidt ældre og har mere balance/erfaring kan du tage fat i tøjlerne igen. MEN - aldrig aldrig brug en chambon!  Min mening er at det er noget fanden har skabt.. Det er meget muligt at nogen kan finde anvendelse med sådan en. Men til en ung hest må du ihvertfald aldrig bruge den. (blot min mening  ) ) Hun skal jo gerne lære at søge naturligt ned - og ikke tvinges. Der kommer aldrig en god ridehest ud af en der med tvang har fået "knækket nakken". Så ser hun jo ingen glæde eller naturlighed ved at søge ned. Rigtig mange gange held og lykke med tilridningen! Hilsen Kristina
Well, jeg mener ikke, indspaendignstoejlerne boer vaere loese. De skal helst ikke haenge og dingle i bidringene, det maa vaere enormt forstyrrende for hesten. Bare hav dem spaendt paa en maade, som du selv ville have holdt toejlerne i haanden, hvis du kun skulle have en let kontakt til hestens mund. (Du kan selv se, hvornaar du har strammet dem for meget/lidt) Toejlerne skal jo helst ikke vaere til gene for hesten, men netop vejlede hesten til at hvaelve i nakke og haeve ryggen. Ellers kan man ligesaa godt lade vaere. Der er to grunde til, jeg kan lide metoden: for det foerste faar hesten bygget muskler paa og ved ryggen, uden du sidder paa den i processen. For det andet bliver ryggen mere "hardcore" og klar til at baere dig uden besvaer. Saa vil hesten skam gerne haeve ryggen, naar du som rytter beder den om det. Den kan jo huske, hvordan den gjorde i longen. Det er en dejlig, ukompliceret maade at traene det paa, og i bund og grund vil vi jo gerne have, at vores ridning/traening af vores heste gaar effektivt og uden besvaer for hverken den ene eller anden part 
Tror vist jeg fik skrevet det lidt forkert så det kan misforstås, sorry. Naturligvis skal indspændingstøjlerne ikke hænge og dingle - så er det blot til gene og gør ingen forskel som Diiaz skriver. Jeg har blot set nogle der spænder dem ALT for meget ind - så mit indlæg var blot udtryk for at indspændingstøjlerne selvfølgelig skal hjælpe og være "faste", men uden at stramme for meget ind. Men selvfølgelig skal hesten kunne mærke dem så den kan blive vejledt og støttet  Beklager misforståelsen! /Kristina
en god underviser kan jeg anbefaler til at løse problemet. uden at vi kan se hvordan hesten prævist gør (ja jeg har en ide) så ved vi ikke hvad du gør som rytter  Karina
Når du rider til hverdag kan du have en bom liggende på jorden eller en cavaletti, og så skridte trave og galopere over den, nogle gange IKKE hele tiden, men 2-3 gange på hver volte i alle gangarter, når du syntes du har ham i et godt tempo. Det hjælper dig til at se afstenden og hvis du ligger den f.eks. på en cirkelvolte har du hesten bøjet af så burde den slappe af efter lidt tid. Hvis du bruger en cavaletti så start med det laveste og når den kan gå i samme tempo hele tiden over den i trav og galop kan du dreje den så den bliver en lille smule højere og når den så ikke løber hen mod den mere så rejse den op til det højeste. Næsten dagligt rider jeg over en bom eller cavaletti på min springhest, også selvom jeg har dressursadel på. Det er lidt afveksling for hesten og lidt træning i at se afstande til mig. Venlig hilsen Amalie
Min hår før i tiden(og har lige en periode igen) løbet som din, eller det lyder til at være det samme, det der hjalp os var tempo spring, hver gang jeg var færdig med at ride, red jeg et par gange igennem et tempo spring på 2-3 spring, der var MEGET kort inden i dem vi red, så muligheden for at sætte farten op ikke var der, og så kom den bagerste op på ca 80 cm når vi var ved at være færdig.
Tak for hjælpen..   Jeg vil prøve med bommene på en cirkelvolte (har ingen cavaletier), det lyder som en god ide.. Næste gang jeg skal spring vil jeg prøve at lave et tempo spring med 3 hop... Så bliver det også lidt andet end det vi plejer.. Men tak igen..
... må du gerne ride med et bid der er lavet af forskellige metaller. Reglen om ét metal gælder ved brug af kandar, hvor begge bid skal være af samme metal. For yderligere oplysninger, kig ind på   under "sport" og "reglementer". Hilsen Sif
Jeg har selv erhvervet mig et bid med kobber i midten og bidringe i stål og jeg var også i tvivl. Men som Sif skriver, så fandt jeg nemlig også ud af, at det kun er kandar hvor begge bid skal være ens metal. Hilsen Tine
Der hvor jeg får undervisning bliver jeg stort set altid sat på en ung frieser,og det er sådan set også ok.Jeg er bare lidt træt af at jeg ikke lærer så meget af det.Frieseren er ikke blevet uddannet,og kan stort set kun skridte og trave men reagerer stort set ikke på hverken halve eller hele parader.De få gange hvor jeg har redet underviserens egne dressur heste har jeg virkelig følt at jeg har lært noget.Dvs. at de har reageret når jeg har givet hjælpen ;rigtigt; til den enkelte øvelse.Friseren vader bare videre fordi han ikke forstår hvad jeg sidder og forsøger at få ham til.De timer hvor jeg ikke har gidet bare at trave rundt og rundt har jeg øvet ham og mig i feks parader og tilbagetrædning,og sidst i timen har han gerne forstået fidusen i det.Men det hjælper bare ikke så meget når vi kan starte forfra næste gang,fordi han har glemt det hele. Det jeg så er kommet til at tænke på er om det faktisk er nytteløst at forsøge lære noget på sådan en hest.Jeg regner ikke med at blive super god og galopere rundt i halve timer (om flere af de andre gør)på no time.Det siger mig ikke så meget,men jeg vil så gerne lære det rent tekniske ved ridningen,især fordi jeg er selvlært hygge rytter.Jeg er ellers meget glad for stedet da vi har det hyggelig og ikke bliver præsset til noget. Jeg vil bare så gerne føle at det går bare lidt fremad med at lære noget. Hvad siger i,nytter det noget. Dorte.
der gerne vil lære de rigtige grundteknikker fra starten af og derfor er det en god ide at du finder dig et andte sted at ride / få undervisning. Jeg vil indrømme, at jeg bliver foraget hver gang jeg læser sådan et indlæg. Ikke over dig, nej, men over at der er folk som kræver penge for at andre skal ride rundt og få undervisning, på heste der ikke er tilredet ordentligt.
Hejsa, for et stykke tid siden læste jeg et indlæg om nogle "specielle" sadler til Friesere, men nu kan jeg bare ikke finde det. Er der nogen her der evt. kan hjælpe med navn/hjemmeside på de sadler? Eller er der bare nogen der kan anbefale en sadel til en stor bred hest. Takker 
Jeg har en rigtig god, ældre Passier PS Baum dressursadel til min Frieser. Den ligger supergodt på hende, i modsætning til alle de dyre sadler jeg har prøvet på hende  Men engang ude i fremtiden skal jeg i hvert fald have en Phryso-sadel. De koster vist omkring 10.000,- så vidt jeg ved. Men de er altså også virkelig lækre. Kender en der har sådan en.
for jeres svar   Det skal ihvertfald undersøges nærmere. Rikke, ved du hvem forhandler Phryso sadler? Så vil jeg da lige kigge på dem også.
dsgarby, beklager, det er mig der har skrevet forkert   Det HEDDER en Fryso saddel. Phryso er det hollandske frieser-medlemsblad, der udkommer hver måned.
jeg har lige købt en windsor elite med fit 4 og den ligger perfekt på min frieser-vallak. Før brugte jeg en wintec isabell werth pro med ekstra bred kopfjern (hvid), men den lå ikke helt optimalt. Wintec'en bruger jeg nu med mellem-bred kopfjern (blå) til min frieser-hoppe og den ligger rigtig godt på hende... 
er den så god, den fryso,,,og hvad er det specelt med frisere, hvad koster den du har til salg, maria???
jeg ved ikke helt hvad der er specielt ved den sadel og ved friesere, for vi har ingen probelmer med sadler til vores.. Men jeg ønsker mig da stadig en Fryso til Hekla, hehe..
hej karina den jeg har til salg koster 13500 da der er blåt frieserunderlag og kentauer lædergjor og kentauer stigebøjle remme og messing stigebøjler til. sadel 12500 stasevangs pris. underlag 650 gjor 1185 remme 600 bøjler 450 ialt 15385 den er som helt ny ingen ridser eller noget. m.v.h maria
Jeg købte min med alt hos stasevang og den kostede 11 er lidt i tvivl om det var 12 egentlig men med alt udstyr. Også det blå underlag de er altså flotte! men det koster 480. Hov kan da lige se jeg kun gav 10 for sadlen. Også et matchene hovedetøj til en tudse.
Har du erfaring med luftstopning af sadlen?
Det har jeg. Jeg har en Cliff Barnsbysadel med Flairluft og jeg er meget glad for både sadlen og Flair-systemet. Hilsen Marianne
Der er   forskel på Flair og Cair, jeg selv kunne aldrig i mit liv drømme om at købe en Cair, de er jo hårde som sten. Hilsen Marianne
... og løfter bagdelen en anelse fra sadlen. Hesten behøver ikke at strække ud, den kan sagtens gå i en alm. arbejdsgalop. Det bruges især til ungheste, som godt kan føle sig lidt "klemte" i starten, hvis man sidder tungt i sadlen. Hilsen Sif
Hej Jeg har et problem med min toårs hest, han sparker hver gang han bliver usikker på noget er hans reaktion at sparke. Jeg ved ikke lige hvordan jeg skal vende ham af med det, og det er blevet til mere og mere han sparker, er der nogle der har nogle gode råd er de meget velkomne, for det næste vi snakker om er en evt. slagtning og det vil jeg jo være ked af.
Har du fået dyrlægen til at gå han igennem og se at det ikke er fordi han har ondt? Det burde jo blive bedre og bedre, med mindre at han kan mærke at I er bange og at han derfor bliver utryg og derfor sparker! Ellers få en ud og hjælp dig med nogle tillidsøvelser og almindelig opdragelse - det er mit råd.
Usikker på hvad ? En løs plastikpose eller det du vil have ham til ?
Hesten er ikke øm nogle steder, han er kun to år, han er meget hingstet selv om han blev kastereret sidste år. Umiddelbart vil jeg tro han er usikker på ALT nyt, hvis vi kører minilæsseren ind på marken med en balle hø, sparker han efter den, hvis vi holder hegnstråden bag han, sparker han efter den, når vi forsøger at lære ham at blive longeret kan man lige frem se, at han vender hovedet ud af i volten for at kunne sparke efter personen i midten, også at forsøge at lægge bagbensgamacher på ham er livsfarligt. Skynd jer at komme med lidt gode råd, jeg har virkelig brug for dem.
Kan han have dårligt syn??? Ellers igen massere af tillidsøvelser. Husk at ros ham når han gør det rigtige. Pas på men at berolige ham for meget med stemmen, nogle heste misforstår og tror det er ros - altså når du står og siger ROOOLIG så tænker han - nå det var det jeg skulle, men vis istedet med kropssprog at der ikke er noget at være bange for. Hvis han f.eks. hopper og danser for minilæsseren. så stå roligt og afslappet med ham. Giv ham gerne line så han kan bevæge sig lidt. idet han viser det mindste tegn på at slappe af -DYYYGTIG godbid klik ja et eller andet. Så snart han gør noget forkert prøv at inorere ham eller sig bestemt NEJ. Start i det små med ting du ved han kan rumme/magte og sørg for at få så mange succes oplevelser så muligt. Han lyder meget usikker og det kræver massere af tålmodighed og konsekvent håndtering så han føler at I er sikre på det I gør og at han derfor kan have tillid til jer. Måske I skulle få noget hjælp til at starte med for at komme ud at den onde cirkel.
Når en hest sparker med bagbenene er den næsten altid defensiv, dvs. at den forsvarer sig mod noget, den anser for en fare for den... Modsat hvis den angriber med forben og tænder, så er den oftest offensiv, dvs. angriber aggressivt og måske umiddelbart uprovokeret. Din hest er på ingen måde unormal ved at sparke efter noget, den anser for at være en fare for den. Den sparker jo ikke uprovokeret. Kuren er, at du vænner den langsomt og gradvist til alle de ting, den sparker efter, så vil problemet med tiden løses. Jeg bruger klikkertræning, hvor jeg lærer hesten at forbinde det, den før frygtede med noget positivt. Noget andet er, at hesten kun er 2 år, og derfor sandsynligvis tager skade af at blive longeret - og hvad skal den med bagbensgamacher i den alder. Jeg er 95% sikker på, at det er fordi du skal lære at tilvænne hesten til ting på den rigtige måde, at du har disse problemer. Søg hjælp inden det går rigtig galt for hesten og dig - uanset hvad, så er en hest, der sparker farlig og du skal lære at omgås den på en måde, så den ikke sparker efter dig. Men hvor svært det end er at erkende, så er det dig selv, der skal lave ting om, hesten reagerer for en hest ganske normalt. Jeg har en uddannelse i at løse sådanne problemer og hjælper gerne - jeg underviser/problemløser på Sjælland og holder kurser over hele landet.
Så det skal gå stille og roligt i de næste par måneder. Dettte program brugte jeg til min vallak, da jeg genoptrænede ham efter han havde stået stille i over 1 år : Når i så skal i gang med dressuren, så skal hun rides i remonteholdning den næste lange tid. Her kan du se hvordan min vallak gik, da jeg havde redet ham i dressur et par måneder efter genoptræningen. Han var meget tung fortil, men havde simeplthen ikke muskler i bagpart og ryg til at bære sig bedre. :   det tog et par måneder på ham i letridning, førend jeg kunne starte med at lave lidt nedsidning og begynde at galopere lidt. Efter 10 måneder gik han sådan - bedre men stadig tung fortil:   Efter 1 år og 6 måneder gik han lidt mere rejst, men mangler stadig noget mere ridning bagfra til at slippe og bære bedre fortil:   Efter 2½ års ridning er han ved at have kræfter nok til at begynde at træne med dette her - og nu begynder han at bære sig selv bedre, og være væsentlig lettere fortil :   Her er han så fra et par uger siden, hvor han ikke har gået dressurtræning i flere uger, og derfor stiver sig fortil, men har fået mere fremaddrift bagfra. Nu er han ikke tung fortil, men går stadigvæk periodevis på, så nu er det meget et spørgsmål om at få ham til at vente og lytte, som gør ham lækker fortil med god fremaddrift bagfra:   Så det tager tid at ride heste op, men kan lade sig gøre med tålmodighed og undervisning. MVh Charlotte
Ros til Charlotte(Morgan) for det detaljerede og meget laererige svar. Det er en fantastisk udvikling, din hest har gennemmgaaet! Det er en fornoejelse at foelge billederne step by step.
Det er dejligt at man kan hjælpe  Og så synes jeg selv, at jeg meget nemmere kan forstå noget teori, når der er sat billeder til, end hvis man "bare" får en tør tekst at forholde sig til. MVh Charlotte
Jeg har en isabell werth og den sidder jeg rigtig godt i, men min hest har fået nogle store væskeansamlinger bagerst i sadellejet i går da jeg var til stævne med hende (distance 40km) så den er ihvertfald ikke skånsom som det ellers lyder.. jeg har redet i meget forskelligt, og har aldrig set noget lignende.. så   til luftstopning herfra.. skal dog lige have fat i Heri som jeg har købt sadlen af, måske har de ikke fået den tilpasset ordentligt til hende.. Venlig hilsen Lea
Det er flair jeg lurer lidt på, synes det må kunne fordele vægten mere hensigtmæssigt end uld.Og så er den mere blød end uldstopning. Har dog hørt, at man ikke kan bruge den, hvis man er to ryttere i forskellig vægtklasse, som skal ride i den. Da min unghest som udgangspunkt er meget umarkeret, kommer jeg til at ride med anti-glide-underlag, er Cair for "livlig" til at det overhovedet kan holde sadlen på plads.
Jeg har Flair i min Passier Optimum og har tidligere haft det i både en PS Baum, en Passier Antares og i en Grand Gilbert. Og jeg vil til enhver tid anbefale det. Mit indtryk er dog at en flair-stopning er mere "levende" end Cair, men det er ikke noget, der har været et problem for mig. Cair-stopningen er jeg til gengæld ikke så vild med, fordi jeg synes den virker hård og uflexibel, men jeg kender dog andre, der er meget glade for den. Mht ryttere i forskellig vægtklasse, så har det ikke været noget problem i min gamle Antares, som har været brugt af 3 forskellige ryttere. Mvh BeritH
Jeg må erkende at jeg ikke rent teknisk ved, hvad forskellen er på Flair og Cair, jeg kan kun fortælle, hvordan jeg oplever dem. Flair sadlerne virker langt mere fleksible end Cair, og jeg er faktisk ikke sikker på om tilpasningen af Cair stopningen foregår i den uld, der ligger uden på luftstopningen. Men jeg ved at Flair tilpasses ved at tilføre eller fjerne luft fra puderne i sadlen. Evt kan du ringe til Jane fra Heri, som forhandler begge dele. Hun må vide det. Telefon 48187855. Mvh BeritH
Forskellen er jo efter min mening stor, umiddelbart skal du bare mærke på sadlene den ene(Cair) er hård, mindst lige så hård som en alm. uldstopning, hvor Flair er meget blød når man sætter en finger i, denne blødhed udjævnes jævnt fordelt på hestens ryg. Jeg ved ligesom Kalaki, ikke hvordan man tilpasser en Cair sadel, men jeg ved at der er to camre i en flairsadel, med hver deres luftventil(som bruges til at tilføje eller fjerne luft med) den ene tilpasser luften i forenden af sadlen og den anden i bagenden af sadlen. dvs. den sadel vil aldrig kunne blive skæv. Og så tilpasser man sadlen mens den ligger på ryggen af hesten og rytteren sidder i sadlen. Hilsen Marianne
Mellem Cair og Flair er, At Cair er en helt lukket pude hvor luften ikke kan justeres, man kan ændre uldstopningen omkring cair puden i stedet for. Har man en hest der sveder meget dur Cair ikke da luften ikke kan cirkulere. Flair kan justeres i luften og er en stor fordel hvis hesten eller rytteren er lidt skæv da luften heri kan justeres meget præcist.
Lige for at skære det ud i pap. Flair sadlerne har faktisk 4 kamre. 2 foran og 2 bagved, og der er så kanal mellem siderne, så de 2 foreste puder hænger sammen og de to bageste puder hænger sammen. Derfor kan luften til en vis grænse vandre mellem siderne og skævheder kan så udjævnes. Hvis jeg skal nævne en enkel ulempe ved luftstopningerne, så må det være at luften til en vis grænse "udvisker" sædehjælpen i forhold til ulden. Derfor skal sædehjælpen være meget præcis fra rytterens side. Det skal dog nævnes at jeg ikke på noget tidspunkt har haft problemer med det, og at fordelene så langt har opvejet ulemperne for mit vedkommende. Mvh BeritH
Bates sadlerne incl. Wintec kan leveres med luft - og det er så Cair systemet de anvender. Flair leveres ikke som standard i nogen sadler og skal derfor laves særskilt. Prisen herfor er ca. 3500 kr incl. tilpasning. Mvh BeritH
... at de af jer, som kommer fra en overkommelig afstand til Hornsherred er velkomne til at kigge forbi og se forskellen. Vi har både Flair og Cair i stalden. Send mig evt. en PB, hvis det har interesse. Mvh BeritH
Tak BeritH Tak for svarene. Det var noget jeg kunne bruge. Kan se mange fordele i flair og cair systemet, især fordi jeg tænkte på at bruge den samme sadel til to heste. Og det at de ikke former sig efter hestene og bliver i den "form" når man tager den af hestens ryg. Selvfølgelig vil jeg kun bruge den samme sadel til begge heste, hvis den altså kunne ligge ordentligt. Oprindeligt er jeg mere til uld end cair, da jeg har en ide om at det er rare. (nok bare en uvidende ide fra min side   ), men så muligheden i cair når jeg tænker 1 sadel 2 heste. Hvad vil du personlig vælge uld eller en af de andre 2 typer???
Jeg vil til enhver tid vælge Flair til den hest jeg har. Men jeg vil nok vælge uld frem for Cair - og det er nok mest mit manglende kendskab til Cair, der gør udslaget. Nå ja og så det faktum at Bates sadlerne ikke kan ligge på min hest   Men igen - jeg kender flere der er glade for Cair systemet, så det er sikkert ikke så skidt endda. Jeg er igen ikke helt sikker på tilpasningen i Bates sadlerne, her må du nok gå en forhandler på klingen, for at få et fyldesgørende svar. Og by the way, når nu nogle mennesker vil fortælle dig om udvidelse af luft ved koldt og varmt vejr, så taler vi max 5% i temperaturintervallet -20 til +30 grader, så det er ikke noget, man mærker i praksis. I øvrigt udviskes forskellen, når luften i sadlen varmes op af hest og rytternumse   Bare lige til orientering. Smil fra BeritH
jeg ville meget gerne lære min hest at ligge sig ned, unden at jeg skal vaske denførst så den ruller sig er der nogle der her en god ide til hvordan jeg skal gøre, evt. nogle billeder om hvordan jeg skal gøre ?? hilsen helena
Hey.. jeg har ikke selv prøvet det, men   ser ud til at være rigtig god - den er dog på engelsk .. Held og lykke med det.. og husk vi VIL se billeder 
KLikkertræning og brugen af positiv forstærkning virker! Du kan også få en dygtig hestetræner til at komme ud og hjælpe dig  Mvh. Vicki Støvhase
Bind alle 4 ben stramt sammen og vælt hesten, så lægger den sig              Ej, spøg til side. Man kan gøre det på mange forskellige måder. Selv har jeg benyttet metoden at holde det ene forben og bede hesten om at bakke. Begge mine heste har til sidst lagt sig ned, og den ene har jeg så senere lært at jeg bare behøver at touchere på hendes forben, så skal hun lægge sig. På den måde kan jeg også gøre det fra ryggen af hende. dsgarbys hjemmeside er god, den første metode hun beskriver syntes jeg er rigtig fin, det virkede bare ikke må min den ene. Kan man få det til at virke, vil jeg dog mene at det er den sejeste metode at benytte 
klikhesten.dk der er en rigtig god fremgangsmåde 
Jeg har et spørgsmål jeg håber der er nogen der kan være mig behjælpelige med, at svare på...?  Jeg skal have købt mig en ny sadel til min Frieser... Er der nogen herinde der kender et mærke I kan anbefale??? Hyppen er lige fyldt 4 år i maj, han er temmelig muskelfattig men er i fuld gang med, at få bygget nogle flere "muller" på ham. Selvfølgelig i et stille og roligt tempo... Han har ikke været brugt så meget før jeg fik ham... Han har gået 2-spand i en periode og var lige blevet tilredet da jeg købte ham, for ca. 2 mdr. siden... Håber der sidder nogen derude der ved lidt omkring det, at finde en ordentlig sadel til netop denne race... 
Jeg har altid vidst at jeg har en hård hånd. De heste jeg har redet før har der ikke været de store problemer med pga det. Men nu er det sådan at hende jeg rider undervisning hos går UFATTELIG meget op i min opstilling (det har jeg ikke været ude for før) og nu går det jo op for mig at min hårde hånd rent faktisk er et problem, godt vi lærer hele tiden. Men er der en eller flere der har et godt råd til hvordan jeg selv kan lære at huske at slippe igen. Det går nemlig bedst når der står en og siger det i forbindelse med undervisning men det får jeg jo ikke hver dag. Og jeg er blevet træt af mig selv fordi hesten jo går imod min hånd og det gør bare det hele værre. Er der nogen der har de magiske ord???
Den hårde hånd kan skyldes mange ting, så det kan være svært sådan lige at komme med guldkornene.  Det mest almindelige er dog at man har flyvearme, som gør at man rider hesten i underarmen istedet for i håndledet/fingrene. Så en ting du skal være opmærksom på er, om du kan mærke dine albuer i siden når du rider. Dine skuldre skal jo være afslappede og armen skal hænge lige ned, men et bøj i albuen så linjen fra albuen og ned til bidet er lige. En anden almindelige fejl er, at man har klaverfingre og så låser man i håndledet. Her kan jeg ikke sådan lige give dig et opmærksomhedstip andet end du er nød til selv at være opmærksom på det. En tredie almindelige fejl er at man bøjer håndleddet udaf og her kan man f.eks. tage et ur på hvert håndled og når man kan mærke omkredsen af skiven vender håndleddet forkert. En fjerde almindelige fejl er at man har hånden vandret istedet for lodret og her er det også om at lære at føle forskellen, menkan ikke lige komme med et guldkorn. En femte almindelige fejl er at man sænker enten den ene eller den anden hånd eller dem begge og bryder hermed den lige linje til biddet. Kan du få styr på disse ganske almindelige fejl skal der kun nuancer til for at få den elastiske bløde hånd og så selvfølgelig træning i at bare gøre det uden at tænke over havd man gør. mvh. Britta
Hvor er det godt Britta. Iflg underviseren er mine problemer at udvendig hånd er for høj og jeg låser i håndleddene. Min hænder vender rigtig nok og mine albuer er pænt ind til kroppen. Men jeg takker meget for dit svar.
gode råd - så   (for du ved det sikkert godt, men der er jo andre der læser med over vores skulder   ), at hesten slet ikke skal rides 'for hånden', men for de fremaddrivende hjælper, herunder især sædet  Den skal rides 'op' eller 'frem' til hånden  Utroligt mange ryttere tror, at hesten først og fremmest skal bøje nakken - men nakkens bøjning kommer af at hesten er blevet redet fremad > hen imod hånden, hvis du forstår. Når hånden så giver   efter, sænker hesten hovedet    Det er ikke engang løgn, og det føles så herligt, når det virker  Jeg synes jo også det er en god idé at ride lidt med   løse tøjler. Det er bedst at starte på en indhegnet bane   , men fornemmelsen af, hvor meget man egentlig kan styre uden tøjler, er ret fed  Desuden kan du øve dig, også når du ikke rider. Fx her ved puteren: Hold den ene hånd frem, lad albuen falde ned, ret ryggen osv. du kan sagtens mærke, hvornår det er blødt og godt, og så giv en anelse efter, det skal bare være et lille vip, som Britta kalder det. Når du så sidder på hesten, så prøv at ride tur, hvor du kun koncentrerer dig om dine hænders 'blødhed', og hele tiden tænker på, at biddet jo er for enden af dine hænder, så med en hård hånd, kunne du ligeså godt stå og slå løs på hesten  Altså, tag det med et gran salt, men det er da meget godt at huske sig selv på, hvor voldsom man egentlig kan være... Og samtidig, hvor lidt man får ud af det  Vi kommer allesammen - ind i mellem eller   - til at være for hårde   eller for dumme etc. - så det er rigtig flot indrømmet af dig, hatten af for det   
Jeg har præcis samme problem. Jeg kan dog sagtens mærke, hvornår jeg har den rette eftergivenhed, og hvornår jeg ikke har. Som du selv siger, så er problemet bare det med hele tiden at koncentrere sig om det. Jeg overvejede om man kunne indspille et bånd, som man så kunne høre når man red - når man nu ikke kan have sin underviser til at stå og huske en på det hele tiden. Jeg har dog ikke prøvet, i stedet har jeg forsøgt ligesom at høre min undervisers stemme i hovedet, når jeg rider. Jeg ved jo godt, hvad hun siger, så jeg gentager det for mig selv hele tiden, og kan jeg mærke at hesten begynder at gå imod, så tænker jeg på mine hænder, som det første. Det virker faktisk rigtig fint for mig. Der er også mange, som bruger tricket med at klappe hesten på halsen med indvendige hånd, når den reagerer rigtigt. Så får man jo i hvert fald sluppet. Og som de andre siger, er det selvfølgelig vigtigt at huske fremdriften. Mvh Anna
er netop rigtigt, Anna  Det er jo samme metode vi bruger, når hesten skal lære noget   Vi træner det tilstrækkeligt mange gange, til at det endelig er blevet en god vane  Så man skal bare betragte sine egne fejl, som om det var hesten, man skulle lære det - selv om det faktisk er en selv, der bare skal høre det igen og igen, stille og roligt 
Og det er rart jeg ikke er den eneste. Jeg skal pludselig til at ændre 15 års håndstilling. Det er s*u ikke nemt. Men den med ægget er rigtig god. Jane B.: Den tøjle har jeg aldrig hørt om. Annaaissa: Den med båndet har jeg osse overvejet kraftigt for det er når jeg rider selv problemet er størst. Den med fremdriften er vi klar over og det er ikke noget problem med derfor kan hesten altså godt lege giraf. Men jeg synes allerede det går fremad. Efter jeg har "talt med jer" Det er altid rart med andres erfaringer. Jeg glæder mig til at jeg skal ride i morgen. Der vil jeg smide glidetøjlen for den tror jeg godt vi kan. Det gik nemlig rigtig godt idag selvom det var første tur i en uge. Hun har nemlig holdt sommerferie og nu kan vi ligesom sige at vi starter på en frisk Tak til jer alle.