forstå hvad du skriver... Du skriver der er brugt godbidder og nussen, men hvordan hvis I ikke kan komme til hesten? Jeg vil jo mene den ikke vælger jeres kontakt da den ikke stoler på mennesker/jer, og ikke forbinder jeg med noget positivt. Join up, er ikke specielt hestevenligt, og så det ville jeg helt droppe. Jeg plejer at have god succes med godbidder og nus, et sted hesten finder behageligt, og det uden man forsøger at fange og holde den. Har endnu aldrig oplevet en hest dette ikke virkede på. Tror da bestemt ikke tvang er vejen frem, den skal lærer at I ikke kommer for andet end hygge i starten. Held og lykke Mvh Sarah
Hej prøv med klikkertræning det kan være det er den helt rette vej frem 
Wictory (star): Der er desværre en del islandske heste, som ikke vil fanges på marken. Det er så at sige næsten normalt og man skal ikke forvente at man kan kurere det. (Dette skyldes blandt andet, den naturlige opvækst hvor føllene har gået på fold i op til deres 5 leveår, uden at være i kontakt med mennesker) Jeg har selv en islandsk hest, som ikke vil fanges på fold, men som er totalt uproblematisk så snart man har sat snor i den. Det er blevet bedre med alderen og med træning. (Jeg har haft den i 11år nu) Hvis det kun er et problem på folden, kan jeg da give et par erfaringer videre: Håber der er noget af det i kan bruge. Ellers skriv en besked til mig, så vil jeg gerne være behjælpelig med flere forslag.
Er den måske ekstremt øresky? Eller har noget galt med ørerne? Den islænder der står hos mig, er meget øresky, så hvis man nærmer sig dem, bliver han panikken. Den kan også have ophobet sig en masse øre-snask som er ubehageligt for den. Tror jeg ville få dyrlægen til at bedøve den, og få den undersøgt.
Hej, Jeg tror måske også, at noget af grunden til, at det stadig ikke kan lade sig gøre at få snor på hesten, kan være, at I faktisk FORVENTER, at det ikke kan lade sig gøre, og så kan man let komme til at vise et kropssprog, der fortæller hesten, at "nu kommer vi, skynd dig væk". Prøv noget andet, næsten ligegyldigt hvad, tag jer tiden og tænk på noget helt andet end at "nå, nu skal vi prøve at fange hesten igen, og det plejer ikke at lykkes". Hvis det var mig, ville jeg nok stille mig med en spand med gulerødder eller lignende godt en gang om dagen. De første dage ville jeg bare lade hesten spise gulerødderne og gå sin vej igen (jeg ville holde spanden for hesten, så den vænner sig til nærkontakt, mens den æder). Derefter ville jeg forsigtigt begynde at røre hesten i hovedet og på halsen, mens den æder, nulre den lidt i pandelokken og den slags, samtidig med at jeg ville snakke beroligende til den. Når det går godt, ville jeg gøre følgende: Når hesten stikker hovedet i spanden ville jeg med langsomme bevægelser sætte snoren i grimen. Måske ikke spændet i en grimering (kan være svært at ramme i et hug med hestens hovede i en spand, og man kan komme til at lave pludselige bevægelser, der kan skræmme hesten), men måske bare liste enden af snoren gennem næsebåndet på grimen eller lignende. Når hesten har ædt halvdelen af gulerødderne, så fjernes spanden, man trækker nogle skridt med hesten, giver den spanden igen og fjerner snoren stille og roligt. Derefter kan "tricket" udvides... Årsag til problemet kunne være - som ovenfor anført - smerter fra ørerne eller måske et tidligere ubehag ved ørerne, men det kan også være, at hesten forbinder snoren med noget ubehageligt. Måske er den blevet slået i hovedet med en snor en gang - heste husker jo godt... Langsom tilvænning burde kunne hjælpe. Hvis ikke, ville jeg få fat på en dygtig hestemand/-kvinde og lade hesten få professionel hjælp. MVH Jette
Join up er ikke fysisk vold, men psykisk vold, så det burde I bestemt holde jer fra. Jeg har også set det hos flere islændere, synes det er så uansvarligt af opdrætterne, ikke at vænne følene til ordenlig menneskekontakt. Men mange islænderstutterier har et hav af heste, fordi de kan gå ude året rundt, sjældent bliver syge og er lette at fodre på. Til gengæld bliver hestene så ofte forsømt med tandraspning, beskæring og menneskekontakt. Det kunne godt lyde som om, at I har brug for hjælp. Hvor i verden befinder hesten sig? Kender en som før har taget sådanne islændere ind og haft stor succes med dem. 
Sendt dig privat besked, da jeg evt.kender hesten?! Mvh Sarah
Hej alle.. Jeg var engang til et rideskolestævne.. Mit første stævne! Jeg skulle ride LD1. 2 uger før stævnet, faldt jeg af, da hesten bukkede, og ugen efter hvor jeg tænkte yes!, nu skal vi lige øve det inden det går løs, så er alle hestene sluppet ud på en kæmpe vej, så de er i chok! Så da stævnet kommer var jeg meget nervøs! Jeg red programmet, dog bøjede jeg hende ikke, og fik hende i holdning, da jeg var bange for hun vil løbe.. Men jeg gennemførte og fik 62 procent. Nu kommer det store spørgsmål så... På mine kritik papir, stod der at hesten skulle gå i holdning? Kan det være rigtigt at man skal kunne det som rideskole-elev i en LD1 og på en rideskolehest?! Mvh Josephine
i realiteten er det ikke et krav at du som elev skal kunne bøje en rideskolehest når det er en så lav klasse. og når det "bare" er en LD1 burde det ikke trække ned på dine karaktere da det er selve uførelsen af øvelserne der skal bedømmes. dog skal hesten bøjes let i volterne så de bliver dejlig runde. men det er forskelligt imellem dommerne hvad de vælger at bedømme på. håber du kunne bruge svarene til noget. og tillykke med et godt procenttal. må man spørge hvor du blev placeret?? 
Mange tak! Ja det var et okay procent tal når jeg var super nervøs   Ud af 14 blev jeg nr. delt 7'ende plads  Vil gerne ud at starte igen, men skal først have noget at ride på 
"og når det "bare" er en LD1 burde det ikke trække ned på dine karaktere da det er selve uførelsen af øvelserne der skal bedømmes."  Det er ikke helt korrekt, da der står i fordringerne for LD programmerne - at man ligger vægt på hestens lydighed og holdning, fremfor at øvelserne udføres præcist. Jeg mener at hesten skal gå i korrekt holdning i AL dressur, også LD klasserne, da det er "essensen" af hele dressuren (-:  Bedre held til næste stævne!
På dressurkritikken for en LD1 står der:
Min datters helt fantastiske og skønne pony Flacki (som nogen af jer måske kender fra Enggården) har jo gået elevpony i mange mange år. Der er ingen tvivl om, at han foretrækker at følge i halen på en anden hest og i det hele taget er han fantastisk til at.. økonomisere med sin energi   Han går med andre ord nemt i stå for hende. Timian (min datter) kender efterhånden sin lille pony og en del uvaner er forsvundet. Det er f.eks. meget sjældent han spiser græs med hende. Hun er selvfølgelig heller ikke fejlfri og hans dovenskab giver hende en del uvaner (som f.eks. at sparke længe før der kommer en reaktion). Jeg kan se fremskridt jo tungere og ældre hun bliver. Jeg ved undervisning er løsningen. Jeg ved også, at mor/datter undervisning ikke (altid) er lykken og uden trailer er undervisning desværre svær at finde. Er det muligt at lære en så garvet ældre pony at blive mere selvgående? Hvordan ville I gribe sagen an? Hun vil gerne starte stævner og ind i mellem går han så fint med hende, men der er jo langt til de mere selvgående og nemmere ponyer. Og misforstå mig nu ikke. Det er ikke stævnerne der er det vigtigste, men hverdagene. Og vi elsker begge to Flacki og han skal aldrig herfra, heller ikke selvom hendes ambitioner overhaler ham. Så må vi bare låne endnu en pony eller noget. Flacki, det lille bøllefrø, er en del af familien   Derfor ville jeg alligevel gerne de kunne samarbejde mere og opnå et bedre partnerskab. Han   fantastisk   Og passer fint på sin lille rytter... På sin egen sindige facon...   Bemærk den begejstrede mor og de indlagte skridtpauser...  
Det er jo ikke fordi I vælter over hinanden for at hjælpe  Skal han bare ha 4 hurtige med longepisken hver gang han overvejer at gå i stå? Eller skal jeg løbe ved siden af og stoppe godbidder i munden på ham hver gang han går frem? Andre forslag? Jeg er godt klar over at han aldrig bliver en "hurtig" pony, men jeg ved han kan blive kvikkere end det her. Han bliver i øvrigt fuldklippet snart, det kan vel også give mere overskud? Han har meget meget tyk pels ligenu. Og så lige... Nej jeg har ikke tænkt mig at klappe til ham med longepisken... 
Lækker pony! Tja, et svar på dit spørgsmål kan være lidt svært. Men er der ikke noget han synes er sjovt, som man kunne lave med ham, og så måske lave mindre af det han synes er kedeligt? Så burde det jo stille komme af sigselv... Det er jo også en mulighed at give rytteren en lille pisk med, hvis det hjælper på problemet... Jeg synes bare personligt, at når ponyen har gået som rideskole hest, og er doven, så synes jeg det er synd at tvinge den til at arbejde mere. Så er det bedre af finde en motivation, så hesten synes det er sjovere... Kender en pony, som var super doven, og som f.eks. elskede at løsspringe, det kunne jo være en idé at afveksle på den måde? Kan se at videoen er fra vores lille ring og rid stævne, kan godt huske da jeg så jer. 
Hold op han er skøn - han er da dejlig  Har I prøvet at stille ting på banen - slalom eller rid fra tønde til tønde, eller "ringridning" - ofte så motiverer det de små basser at de kan se et formål med at bevæge sig - at det også er sjovt for dem  Og så kan man jo træne fremsignalet skarpere - alt andet lige så er det jo også rarere for ponyen   - den ved bare ikke at det er "svaret" - den er jo trænet gennem maaaaange år til at overhøre frem  Prøv at se om I evt kan finde en underviser der vil køre ud til jer - det koster selvfølgelig noget - men så slipper i for at skulle pakke det hele i trailer  Jeg har haft stor gavn af at få f.eks. Susan Kjærgaard ude til min datter - det var dyrt - men mere end pengene værd  Så mit råd er at finde en der vil komme ud, og som er dygtig og kan give dig nogle redskaber til at hjælpe  Her min datter da hun var 9   - på kursus med Susan  : (billedet er taget af LLphoto)  
Selvfølgelig er det muligt at lære ham at gå frem. Jeg ville lave ganske korte tempo vekslinger bare 3-5 skridt frem når han reagerer frem masser af ros. Når han selv holder fremaddriften i korte perioder er det vigtigt at ride ham ned i tempo igen. Det skal gøres til en leg for ham så det bliver sjovt at ændre tempo både frem og tilbage. Stil krav til ham, når der bliver trykket med schenklen skal han gå frem ellers kommer der spark eller pisk og med det samme reaktionen er der så skal der roses. Det er vigtigt at have en fra jorden der kan se hvornår han reagerer fremad, da det i starten kun er ganske lidt han skal gå fremad. Hvis det bliver for hårdt vil han bare blive træt af "legen" og derved blive endnu mere sløv.
Tak for alle forslagene  Jeg har de sidste dage longeret ham og geninstalleret travlyden. Han var nemlig blevet rigtig god til at gå frem på 2 "slag med tungen" og det har vi nok glemt at træne alt for længe. Men den sidder der nu. Og så øver vi galop   Først var det antydningen af et anspring og så godbidder og i går kunne han så galopere en hel volte uden at ville stoppe. Og så en masse godbidder   Han virker bare så glad den lille... Jeg tror godt han kan li at arbejde med mig  Timmi har været til en masse fødselsdage og leget med venner, så næste skridt bliver så at få hende op og så få signalerne koblet sammen. Jeg tror bestemt ros og mad er løsningen. Jeg ville rigtig gerne have dem i noget Susan undervisning, men jeg syntes ikke jeg har så mange penge at smide efter første time. Det kommer forhåbentlig en dag.
Hej HNÈR håber i ligger inde med nogle gode bud  Sagen er den at jeg har fået ny hest, hun er 4½ år og har aldrig været vant tilat bruge en vandkop... vi har så vandkopper både i boks og på fold, og det ville jo være rigtig dejligt hvis hun kunne lærer at bruge dem  nu har jeg haft hende i 14 dage og det er stadig ikke lykkedes at få hende til det. Har prøvet hver dag og trykke vand ud som hun meget gerne drikker af koppen, når den er tømt kikker hun dumt på mig hver gang, og forventer jeg fylder den op igen, har lige ledes prøvet at trykke lidt ned i hendes grime så hun får tryk på med muglen, så hun selv trykker vandet ud, men så snart jeg giver slip er hun lige lost igen.. Så er der nogen kloge hoveder her inde, som har forskellige forslag til at kunne lærer hende dette.. eller skal man måske bare forvnte at hun aldrig lærer det?? Mvh Stine
Vejen til hestens hjerte går gennem dens mave... Og du kan trække hesten til vandtruget, men du kan ikke tvinge den til at drikke  Ej det ved jeg ikke, men det virker. Tag nogle æbler og gulerødder og skær dem ud i små tern/trekanter. De skal være ret små ikke større end en 5 krone! Fyld vandkoppen op, hæld godbidderne i, og se miraklerne ske!  Hesten fisker rundt i vandet efter godbidderne, men når man har skåret dem så små sætter de sig fast bag/under ventilen, og hesten trykker derved på den. Og når der så er godbidder i vankoppen bliver den belønnet for den aktive handling den gør, og den får derved en positiv indlæring, og lære hvordan den skal bruge vandkoppen, på en nem og rigtig rar måde. Den metode har virket på min (dengang) 6 måneders vallak og min 11 årige hoppe. Samt diverse andre jeg kender der har brugt metoden  Held og lykke med det Mvh. Lotte
Når den bliver tørstig nok, skal den nok selv trykke på vandkoppen. Min tidl. pony anede heller ikke hvad en vandkop var, men det hjælper ikke at stille en vandspand ved siden af fordi den ikke drikker, for så lærer den det aldrig. I øvrigt god idé med æbler som positiv respons i vandkoppen !! 
samme holdning som Kathrine 2. Men vankoppen forblev knastør, og plagen stod og drak i 7 - syv - minutter om morgenen, når den kom på fold. Så prøvede jeg som Asfaloth foreslår, men den kunne sagtens fiske gulerodsstykkerne op - uden at aktivere vandforsyningen - tekopmule. Efter et par år med disse julelege gik jeg ind i boksen med dens slobber-mash - den vil gøre alt for slobberen - og hældte en håndfuld i vandkoppen. Efter 3. håndfuld aktiverede den selv vandforsyningen, så jeg hældte resten i krybben. Efter at have tømt krybben fortsatte den igen med vandkoppen - den blev så fløjtende sur over at kunne konstatere, at vandkoppen kun gav vand, selvom den havde trykket l-æ-n-g-e. Men den fandt da ud af, hvordan vandet blev serveret, og drikkeriet om morgenen aftog fuldstændigt. De andre lærte så vandkoppens funktion som Asfaloth foreslår. Pøj-pøj med det.
med hesten? er meget interesseret i at høre om hesten.
Tak for alle forslagene  Jeg har de sidste dage longeret ham og geninstalleret travlyden. Han var nemlig blevet rigtig god til at gå frem på 2 "slag med tungen" og det har vi nok glemt at træne alt for længe. Men den sidder der nu. Og så øver vi galop   Først var det antydningen af et anspring og så godbidder og i går kunne han så galopere en hel volte uden at ville stoppe. Og så en masse godbidder   Han virker bare så glad den lille... Jeg tror godt han kan li at arbejde med mig  Timmi har været til en masse fødselsdage og leget med venner, så næste skridt bliver så at få hende op og så få signalerne koblet sammen. Jeg tror bestemt ros og mad er løsningen. Jeg ville rigtig gerne have dem i noget Susan undervisning, men jeg syntes ikke jeg har så mange penge at smide efter første time. Det kommer forhåbentlig en dag.
Det er da også en måde at få nogle svar i sin tråd på... Undskyld.
hvor er det godt at høre  det gælder bare om at finde deres motivationsknap  og ja klare signaler - tror de "opgiver" hvis det bliver for "mudret" og så bliver det bare sværere og sværere - Men ja styr på basissignalerne er vejen frem 
Det er altså lidt vildt som han er blevet vækket. I går lavede de 2 rigtig fine galopvolter uden at gå i stå. Og fik godbidder. Vi rider ikke ret lang tid, kun så længe han syntes det er sjovt. Glæder mig så meget til han bliver klippet. Tak for responsen 
hvor er det skønt at læse - pragtfuld pony i der har fået fundet   god som dagen er lang og nu vågnet fra sit rideskolesløvsind 
God aften HN.. (: Da jeg skal starte Dressur stævne på Søndag, Klubstævne. Ville jeg hører, om man må havde farvet klokker på, Eller om de skal være sorte eller hvide ? Har et lilla sæt jeg gerne vil havde på da det står til mit Hvide underlag med lilla kant.. Mvh Mette
de må ha alle farver  ) i de klasser hvor gamacher/bandager/klokker er tilladt(til og med LA3 for hest) må de være i alle farver, det må det underlag og ha, men de anbefaler en diskret farve 
SuperDuper  Mange tak for svar 
Hej HN. Har lige nogen tanker jeg ville høre om nogen kunne bidrage med herinde fra. Inden jeg skitserer vil jeg gerne påpege at jeg har gjort mig foranstalninger for at hesten ikke fejler noget eller har ondt - i det omfang det naturligvis er muligt (kiropraktor/trimmer/dyrlæge/ sadelmager). Når man ikke er toptytter kan det være svært at mærke om "noget er forkert" eller den går "urent". Men jeg føler dog at traven er dårlig. Hesten er redet til i år, men jeg synes den dårlige trav er kommet snigende. Traven føles meget som om det er op og ned i tempo - nærmest som manglende fremdrift... Så går det lige lidt hurtigere-så går det langsommere, og ja, altså ikke jævnt. Jeg har tænk tanken om de er manglende energi eller om jeg på en eller anden måde rider forkert...? Hesten er også i en fase hvor den selv begynder at runde nakken i de øjeblikke hvor der bliver drevet godt og lagt ben til. Måske der er en misforståelse her også, da den så ikke "bare" traver. Jeg har gjort MEGET ud af at ride med løse tøjler - faktisk nærmest så tøjlen er slap. Jeg tænker på om den mindre støtte den så har fra biddet kan have gjort noget forkert? Kunne man måske forestille sig, men hvad så med westernrining? Når jeg tager pisken med er den iøvrigt frisk nok, da den har en respekt for denne, da jeg sjældent gør andet end at have den med og markerer - men traven kan stadig føles lidt ujævn. Håber ikke nogle har misten pusten af at skulle læse dette igennem:-) Evt. nogle energitilskud? På forhånd mange tak for dine tanker...
Får du undervisning af en god underviser??? Det kunne måske hjælpe rigtig meget på det.
Min trakehner travede dårligt det første år han blev redet, hvis ikke længere.   Jeg tror jeg ville korte tøjlerne på, så du har en let konstant kontakt til munden af heste. Og så bare sid helt stille med hånden, sorg for at hesten traver fremad, mod hånden, så den traver med lidt energi. Sørg for at øv overgange, så den er helt sikkert i bremse- og fremaddrivende signaler. Rid gerne mange ture, det var i hvert fald rigtig godt for min, da han travede bedre der. 
Ja, sidder her og tænker. Har valgt at jeg vil have min hest proffesionelt vurderet, altså, hvor langt han rækker i springningen.
Det er ikke noget der kan bruges til det store. Men hvis det er kan i jo se disse videoer.  Dressuren er dårlig, jeg er ringe derpå, har urolige hænder osv. og det er absolut en dårlige dage fra vores side. Springningen er i et lille bitte mørkt ridehus hvor vi har plads til 7 galopanspring på en langside hvis der intet spring står. Springningen er ca. halvejs inde?
Jeg ville snakke med min underviser eller en dygtig berider jeg kender 
Jeg starter til undervisning igen på onsdag i spring, har sprunget uden underviser i et halvt år nu da jeg flyttede fra et større sted til et mindre uden springunderviser. Kan snakke med min dressurunderviser, men regner ikke med at hun kan vurdere ham rigtigt indenfor springningen?
Helt ærligt så virker han til at være en rigtig sød og rar hest, som gør hvad han kan. Han ville have rigtig godt af at blive redet mere hensigtmæssig, så han bedre kunne komme til springene, så der kom ro på, og så han måske begyndte at brúge sig over ryggen og vise noget bedre teknik. Lige nu gør han hvad han kan, men har slet ikke mulighed for at vise om han overhoved kan bruge sig selv korrekt. Som han vises nu, så tæller det absolut på positiv siden, at han trods ridningen er rar og samarbejdsvillig. Jeg har fornøjelse af at ride sammen med en tidliger danmarks mester i spring, og han har jo selvfølgelig rigtig gode springheste ud af springhesteavl - og her kan vores almindelig ridehest godt pakke sammen. Selv når de løsspringer deres 2 års ranglede springplage, så kan man se hvad forskellen er på avl og på en alm ridehest - unghestene tænker sig om, kommer ind under springene, har fantastisk teknik i bagben og forben, har modet og bruger ryggen. Mit råd er at du får fat i en god dressurunderviser, som kan hjælpe dig med dressuren, så du efterfølgende kan få hestens evner frem i springningen sammen emd en springunderviser - for sød og rar det er han. MVH Charlotte
Jeg forstår ærligt talt ikke hvor du vil hen. Jeg har en god dressurunderviser så nej tak, jeg har ikke brug for en ny. Du skriver noget der ikke har nogen knytning til mit emne? Jeg spørger efter en der proffesionelt kan vurdere min hest.
Jeg er meget enig med Charlotte/morgan. Hesten bruger sig ikke korrekt, så god dressurundervisning vil være vejen frem. Du bruger heller ikke hackamoren korrekt.
Jeg ved ikke om du heller ikke læser mit spørgsmål?  Jeg beder faktisk ikke jer vurdere noget som helst tak. Jeg beder om et navn på en proffesionel der kan vurdere min hest. 
Jeg blir nødt til at finde noget andet bid til min hest, han har meget lidt plads i munden og jeg har altid redet med sprenger bid, flere forskellige slags. Han går og åbner munden/tygger meget på bidet. Jeg har prøvet at ride med hackamore for første gang og det var jo helt fantastisk, han går som en drøm og kan trave helt ind i himlen uden at gå imod tøjlen og blive lang. Min træner synes vi skal finde et andet bid til ham, men er der nogen som kender nogen gode som man også må ride dressurstævner med og som ik fylder så meget i munden. Kan man få noget som gir samme effekt som en hackamore gør?
Hvor det altså irriterer mig at man ikke må starte dressur stævner uden bid!! Nå... Men har du prøvet et udelt bid på ham? Gummibid? 2 delt, 3 delt, muffebid?
Ja det er vildt irriterende, han går super uden, typisk. Jeg har kun redet med sprenger alm 3 delt, med rulle i midten og nu med muffe fordi de andre lå dårligt i munden på ham. Jeg har et helt alm billigt tyndt 3 delt som jeg vil prøve.
Hvis du har et tyndt, ville jeg prøve det ihvertfald.. Hvis han ikke har meget plads i munden, så er det ofte vejen frem med et tyndt.. Men det kan endda også være at et udelt der ligger stille i munden og som ikke er for tykt, kan være løsningen... Det er lige umiddelbart mine bedste bud lige pt 
haft samme problem som dig.. Min løsning var et meget tyndt bid som er lavet til spanske heste.. kan umiddelbart ikke huske hvad hjemmesiden hed, men du kunne jo prøve at søge lidt rundt på nettet.. Inden jeg købte dette overvejede jeg også et myler bid, men syntes det var noget forvirrende med alle de forskellige slags, når man ikke har så stor kendskab til modellerne... Han ligger sig desværre meget tungt på biddet, og åbner munden og går imod tøjlen, så inden jeg vil til at bruge det spanske bid, har jeg investeret i et meget tyndt bauchner bid, som har hjulpet gevaldigt, og planen er at når han er blevet lidt mere stabil og ikke længere åbner munden hele tiden, at han så skal over på det andet.. Det desværre noget der tager lang tid, især fordi jeg er imod stramt næsebånd, men det bliver bedre og bedre og han er så småt ved at acceptere (og lære) at biddet ikke er til for at gøre ham ondt..
Kan du ikke bruge at finde et bridon bid ?  De jo ret tynde 
Min hest går også mærkbart bedst på et tyndt, anatomisk formet bid, der ligger godt hen over tungen. Jeg springer med et Myler, hvilket han fungerer virkelig godt på, i dit tilfælde ville jeg nok gå efter sådan et som dette: Eller dette, med en lav port: I dressur rider jeg med et Neue Schule bid model Starter, som også fungerer super for min. Mit bid er 14 mm tykt, men det er altså noget tyndere end det HS Dynamic 14 mm, som jeg også har prøvet. Neue Schule bidet virker temmelig tyndt, blev helt skeptisk da det kom med posten, men må sande, at jeg kunne mærke forbedring fra første dag, han havde det i munden. Her er NS Starter bidet, dog i 16 mm, da jeg ikke synes, man kan se bidet ordenligt på billedet af 14 mm modellen: Af mine to bid ligger Myler bidet klart mest roligt i munden på hesten, hvorimod NS bidet er mere løst og bevægeligt som et almindeligt 3-delt. Førstnævnte er bedst i situationer, hvor hesten har brug for ro og stabilitet, og hvor den måske ikke lægger sig så tungt på bidet. Sidstnævnte er bedst hvis hvis hesten netop hænger lidt på bidet og gerne vil lægge sig lidt (for) meget frem. Begge bid må du starte med til dressurstævner, og begge kan varmt anbefales til heste, der kun har lidt plads i munden. Det er desværre ikke tilladt at starte dressur med noget, der lægger pres på næseryggen, som hackamore jo gør.
Tak for jeres hjælp, jeg er ik så meget til noget der ik er 3 delt, da det presser i ganen, men det kan selvfølgelig godt være at jeg alligevel skal prøve det. Har før haft tænkt på myler bid, men kender ik rigtig noget til dem eller kender nogen der har prøvet dem, og der er jo sindsyg mange forskellige, det er sgu en videnskab med de bid. tak for din forklaring af bidene, dem vil jeg kigge nærmere på. Jeg har et underlagsbid fra min kandar som jeg også vil prøve, det er rimelig tyndt.
Hej I stedet for at forsøge sig frem med en masse forskellige bid (som også i længden bliver dyrt) Vil jeg anbefale at du kontakter en bidtilpasser   Christina fra hestemund er bidtilpasser samt tandlæge og ikke mindst rigtig dygtig   (prisen er til at forholde sig til) Læs evt. om hende om bidtilpasning i Equipage's november nummer... Jeg rider selv med sidepull, og har gjort det over et år. Christina har fundet bid til min hest, men jeg skal lige vende mig til tanken om bid før jeg vil skifte 
nu når vintermørket er over os, er jeg ved at vende min unghest til at gå på banen med lys på. Det går da sådan nogenlunde... Samtidig er jeg i den heldige situation, at nabuen har ridehal, vi har tilmed fået lavet en sti langs et læhegn, så der ikke er mere end end 500 - 600 m hvor man ikke engang skal på vej. MEN: det er bælgravende mørkt efter kl 17.00....Og begge mine heste hopper rundt og ser spøgelser og det som er værre! Min ældre hoppe har gået turen tæt på 1000 gange, og er stadig lige hys og paranoid, hver gang vi tager af sted. Vi kommer da i ridehal, men det er med højtløftet hale, øjne på størrelse med rundetårn og " Den sorte hingst vender tilbage" attitude. Og jeg tror ikke at det ændrer sig. MHT unghesten, så er han jo sød og rar, men også typen som "see dead people" og ham har jeg simpelthen ikke været afsted på i mørket endnu. Jeg satser på at ride i hallen, sammen med nogle hvis hest, ikke er ræd. Men hvordan kan jeg bedst træne turen til hallen? mit problem er at jeg med alderen selv er blevet lidt natteblind, og en pandelampe, ved jeg ikke om er løsningen. At trække hesten en tur, er noget som jeg forsøger mig med, men igen min unghest er tæt på 180 cm i stang og livlig, og i kombo med mit ringe nattesyn..... what to do?
Jeg har selv to km. til ridehuset, så jeg bruger pandelygte. Det synes jeg virker rigtig godt. Hvis man holder lyskeglen foran hesten, er det som om at den har et fokuspunkt, og koncentrerer sig om det, fremfor det omgivende. Jeg har dog aldrig haft problemer med at hesten ser spøgelser. Men synes du skulle prøve en lygte. Jeg synes det er meget bedre at have den på end uden. Bare vent med at tænde den til du kommer op, min hest synes ihvertfald ikke det er så rart at jeg har den tændt når jeg stiger op på hende 
Hej TS Når jeg skal i ridehal om vinteren skal jeg ride ad en meget trafikeret landevej, så jeg har RIGTIG MEGET lys på  Jeg har en blinkende LED-diode refleksvest på, hesten har cykellygter på alle 4 ben (hvid fremad, rød bagud - sat fast i bandager/gamacher) Derudover hvid lampe foran på bringen så vi kan se hvor vi rider, samt en rød lygte i skridttæppets halestrop. Hvis du kan forestille dig et 4-benet juletræ, så har du en idé om hvordan vi ser ud  Jeg vænner hesten gradvis til alt det lys (specielt lygterne på benene kaster lys rundt omkring, op på skilte, husmure osv) ved at træne hjemme på folden. Første gang er det en fordel hvis der ikke er helt mørkt endnu, så virker lyset ikke så voldsomt. Så bare træn, træn og træn så skal hesten nok vænne sig til lyset 
og så er det altså bare at blive ved. Men hvis du afbryder (ved at ankomme til ridehallen) hver gang den fjoller rundt i mørke - så bestyrker du jo, at det er sådan man gør. Vi har 6-7 rideheste som alle kan rides i flere timer i baldermørke, men hele juleudstyret på......een havde det skummelt med det i begyndelsen- især tusmørke, men den vænnede sig såmænd da også. Husk A vitamin nok, så ingen af jer er natteblinde. Ellers lav basis-træning ude på din egen fold- så du kan BLIVE ude til den er OK med det.
Der er jo mange faktorer, der spiller ind, når man vurderer en springhest og dens kapacitet. Nogle ting er selvfølgelig noget, de fleste professionelle (beridere og topryttere) hurtigt kan blive enige om, såsom teknik og brug af ryg, men mange ting er en objektiv vurdering. Nogle professionelle kan lide én type hest, andre en anden. Du vil derfor aldrig kunne gå til én ekspert, der kan give dig den endegyldige sandhed om din hests kapacitet. Måske finder du en, der synes den er helt fantastisk, mens en anden måske ikke bryder sig om den. Under alle omstændigheder, så bør du alligevel lytte til Morgan. For det hun skriver, kan du faktisk bruge til at få den bedst mulige vurdering af din hest. En hests teknik KAN faktisk forbedres, den kan lære at springe bedre og lære at vise sig fra sin bedste side. Og jeg tror, det netop er DET, de andre i tråden råder dig til: Sørg for, at din hest viser sig fra sin aller bedste side inden du får den vurderet.  Derudover er der absolut ingen, der kan sige noget om, hvor langt din hest kan nå. For det handler i særdeles høj grad også om piloten og dennes evner og erfaringer. En middelmådig hest under en knald dygtig rytter vil ofte kunne komme længere end en super talentfuld hest under en uerfaren rytter. Mit bedste svar på dit spørgsmål: tag hesten med til en spring-berider i området, find den mest erfarne og efter dit hoved dygtigste, og se hvad han/hun siger.  Jeg har selv på min nuværende hest sprunget ved tre forskellige beridere, og da de alle tre mener nogenlunde det samme om min hest, ja så vælger jeg at stole på, at de nok har ret! 
på det nærmeste i hvert tilfælde når vi snakker danmark. En stor del af eliten er samlet i netop nordsjælland. Der er således også temmelig frit valg på alle hylder i forhold til at finde en eller anden der gider se på din hest. Jeg tror nu ikke du skal regne med at de gør det gratis, ej heller at de kan sige noget som helst ud fra en video hvor hesten ikke en eneste gange får et reelt afsæt på en afstand der passer. Der skal du nok køre hesten til dem og ride undervisning et par gange så de kan få en fornemmelse af den. Der er lavet et utal af tråde om undervisere i spring i nordsjælland. Jeg kan da nævne et par stykker og så må du selv sortere. Jeg har ikke redet ved dem alle, men kender dem fra stævner etc. Tina Lund/Flemming Lund Linnea Ericson eller hendes kæreste Shane Carey Thomas Dressler Sigurd Nielsen Hotho Vestergård Natasja Koch Mogensen Ulrich Trolle Ulrich Gaarslev Pedro Godsk Kenneth Ernst og jeg kunne blive ved. De hører allesammen til i nordsjælland inden for ca 30 mins kørsel fra hvor du har hesten stående.
Som Line og Ditte skriver, start til undervisning hos en dygtig underviser, efter et par gange bør vedkommende kunne vurdere hesten. Det er også muligt at tage til et kursus med undervisning, og spørge hvad de syntes om den. Jeg har så et spørgsmål til dig, hvad vil du bruge svaret til? Tania
siden jeg har sprunget til stævner, men sådan som den bevæger sig- både i "dressuren" og over de små hop- ville jeg kalde på en kiropraktor og skaffe en god underviser. Den er komplet ustabil motorisk........ Den er temmelig utilpas med det hele og det må virkelig være en super-sød hest at den ikke protesterer mere. Den er ikke væsentlig bedre på hackamore i springingen og i min optik er den slet ikke klar til at springe endnu. Pedro Godsk underviste nogle ryttere en vinter hernede, inden han flyttede og er meget sympatisk - det var virkelig ordentligt, det jeg så dengang- min datter red med nogle gange. Jeg kan ikke forestille mig at en seriøs professionel vil vurdere noget som helst, som den går nu.Den skal uddannes noget mere, rides ustresset en lang periode og finde ro i kroppen.
Eva   sagde hvad jeg mener.
du kan tage ud til forskellige beridere men jeg vil tro de ikke kan danne sig noget indtryk af den på nuværende tidspunkt da den jo ikke er stabil nok... jeg ville på baggrund af starten af filmen hvor du rider dressur få tjekket tænder,ryg på den da den ser ud til at ha et vist ubehag ved det bid den har i munden eller den måde den blir redet.kan også være ryggen den er galt med..det vil jeg få tjekket før jeg får den vuderet af en prof..en prof skulle ha den i ridning nogle mdr før denne kan vurdere den vil jeg mene..
Tror virkelig ikke nogen proffessionlle kan vurdere end hests kapacitet ud fra det du kan fremvise med den... Når jeg ser videoen (springdelen) tænker jeg "gudfader det er jo nærmest livsfarligt det du laver", du sidder pilskævt og både arme og ben flagrer rundt, den kommer skævt til hvert eneste spring (at det formentlig skyldes pladsmangel undskylder det ikke), det hele virker uplanlagt og oser af at DU virkelig trænger til undervisning, for hesten må man sige gør hvad den kan for at undgå at slå sig... sød hest... Kapacitet kommer jo ikke kun anpå hvordan hesten springer, men hvordan den overall teknik/balance/temperament osv er skruet sammen, du kan sagtes have en het med abnorm kapacitet til a springe huse men hvis den har hjerne som en fuldblod og blæser afsted vil du ikke engang kunne hoppe en LC på en.... Få undervisning og bliv en bedre rytter så du kan fremvise din hest på bedre vis FØR du kontakt en proff, eller betal dem for at ride den... Jeg kan godt forstå den er svær at sluge men sandheden er også tit ilde hørt..
Jeg har et problem med en hest der ikke kan gå på fold.. Har noget oplevet noget lignene?  
Ej, hvor lyder det vildt. Virker næsten som om hun aldrig har kendt andet end et menneskes selskab og er panisk overfor at være blandt andre heste eller alene. Men hvad det reelt kan skyldes kan jeg ik lige gætte mig til. For tidlig fravænning?....ej, aner det virkelig ikke, men føler med dig. Håber hun finder ro igen eller du finder ud af hvad de skyldes, så hun kan komme i behandling...for hun lyder jo ellers som en dejlig hest...
Puha....ud fra din fortælling tænker jeg, at hun søger/savner noget/en...hest/menneske... Jeg ville tage kontakt til en god clairvoyant - har selv haft stor succes med det. Ønsker al mulig bedring til din hest.
Da jeg fik min hoppe hjem var hun 3 år og en meget stresset, forvirret hest. Det viste sig på flere måde, både i boks (stejl og buk), på staldgang (skrabede) og på folden hvor hun flere gange hoppede over hegnet... Derudover gik hun til angreb og man kunne ikk gå med den. Det var rigtig træls, men især hendes opførsel på folden hvor hun sprang ud var træls... hun løb sjældent langt væk, men piskede panisk rundt i nærheden. Efter et par ganeg hvor hun løb ud begyndte hun at blive på folden. Jeg har haft flyttet hende et par gange og hver gang, indtil hun falder til, så hopper hun ud af folden... Det er kun de sidste to år hun er blevet lidt mere fornuftig og bare bliver inde på folden, selvom det er et nyt sted... Det sjove var at hun meget hurtigt fandt sig til rette med træningen, sådan at når jeg fx havde den nede i ridehuset, så var den rigtig fin at arbejde med. Lidt som du fortæller om din. Mit råd må være at du giver den tid og så er min erfaring at det hjælper at have hesten gående i en større flok fx. 5-6 heste...
Det lyder godt nok voldsomt og farligt. Har du prøvet at lade hende gå alene på folden igen? Det kan være, at hun ikke kan sammen med andre heste, og trives bedst alene? (hvis det er det, hun var vant til)
Claivoyant god ide, ellers ville jeg anbefale min mentor Anna Twinny som er virkelig(!!) god til at tale med dyr, heste. Jeg har brugt hende flere gange og det er med utrolige resultater. Hun er den absolut dygtigste jeg har mødt og meget præcis. Gå ind på hendes hjemmeside   og se mere om hende. Det lyder jo vældig spøjst, og træls med din dejlige hest. Jeg har brugt Anna til en hest der havde store udfordringer med traileren pga. en tidligere uheldig oplevelse og trods 2 professionelle der så på hende, var det først da Anna havde talt med hende at problemet forsvandt. Dagen efter faktisk for at være helt præcis.
ofte utroligt stressende at flytte - også for heste  Som Jannej skriver, havde vi det også med vores store hoppe. Hun sprang dog ikke over hegnet, men var meget, meget nervøs i stalden og sparkede og fór sammen osv. Hun var bange for (nogle af) de andre heste, for stedet, for boksen, for platsikken om tørvepakkerne osv.  Da vi flyttede hende i juni sidste år, kom hun først en måned på døgnfold med en mindre hoppe (en haflinger), og derefter kom hun på stald og blev mere og mere rolig. Nu har hun længe været boss på folden, og er stadig bedste venner med denn anden hoppe, og det virker åbenbart godt nu  Når man køber en hest og flytter den, er det jo for den som at flytte til et nyt land, få et nyt arbejde og bo et nyt sted - uden at kunne få forklaring på noget af det  Langsomt vænner den sig til det, men for nogle tager det længere tid end for andre  Nogle heste trives også bedre sammen end andre, ligesom med os selv 
Det er et rigtig stort problem, at hun ligefrem hopper ud af folden, og her er der ikke andet at sige end: Tilstrækkeligt højt, synligt og solidt hegn og MASSER AF PLADS. Mit bedste bud er, at hun af en eller anden grund har følt sig presset, måske ikke af hesten, hun går med, men af andet, der er foregået: Larm, store genstande, byggeri eller andet. Er der noget i omgivelserne, der kunne tænkes at skræmme hende? Hvis folden ikke er så stor (hvor stor er den?) så vælger hun flugten ud af folden, for simpelt hen at skabe afstand til det, der skræmmer hende. Heste er af naturen klaustrofobiske, nogen mere end andre, og her er indespærring i boks altid et problem. Jeg kender til en del heste, der ganske simpelt ikke kan trives i en boks, og som bliver meget stressede ligeså snart de spærres inde - også i alle de timer, hvor de er på fold. Her er løsdrift løsningen, det har jeg set gentagne gange få hestene til at falde til ro lige med det samme - vi taler her om timer eller få dage før der er set en væsentlig ændring. Hvordan er hestens dagligdag? Hvor mange heste på stedet? Hvor mange timer ude/inde, er der ro eller uro? Hvor mange mennesker? Jeg er ganske sikker på, at der er i omgivelserne er for mange stressfaktorer til, at hun kan kapere det. Når du så har hende i hænder, så ved hun, hvad hun skal gøre, og det er måske en stor tryghed for hende. Jeg vil meget gerne prøve at være mere konkret ud fra flere oplysninger men mit bedste bud er afstressning der består i: Gode livsforhold som stabil flok, tilstrækkeligt med plads, fodring med adgang til stråfoder døgnet rundt, ingen indespærring mm. Dertil RO. Faste rutiner i træning, håndtering og pasning - hesten skal ALTID kunne forudse, hvad der sker. Flokken må ikke splittes, og alt, hvad der skræmmer hesten skal eliminieres. Kan være rigtig svært, men også nødvendigt for at få hesten til at falde til ro. Gradvis tilvænning duer kun, hvis du kan være til stede, hver gang hesten møder det skræmmende. Når hesten så er faldet til ro, så kan man gradvist introducere den for et liv, der passer os bedre, men visse hesten KAN bare ikke trives i boks, og det kan være hele årsagen til dine problemer med hoppen.
Hej. det lyder som en god ide med en claivoyant. Kender i en god? Anne Twinny er ikke fra Dk? hvordan får jeg evt. fat på hende? Jeg synes jeg gør alt for at hun skal føle sig tilpas. Hun er opstalden et stille sted med kun 8 heste i stalden. Der er aldrig uro eller larm og udendørs er der ikke umiddelbart noget hun kan være bange for. Det der sker når hun kommer ud er at hun begynder at løbe rundt med det samme jeg slipper hende. Der er ikke noget tidspunkt hun står stille overhovedet. Hun drøner bare rundt og rundt og samtidig står det bagud med tis. Som om hun er panisk-angst men der er ikke noget at være bange for. Den anden hest hun går med løber ikke engang med rundt men står bare og kigger på. Det er virkelig synd for hende så jeg har simpelthend opgivet at lukke hende ud. Hverdagen består i at alle kommer ud kl 8-16 dog ikke min hoppe pt. men hun står så sammen med en anden hest inde. Alt foregår regelmæssigt mht. fodring og lign. Normalt er hun tilpas i sin boks og vil helst være der. Alle hestene har faste foldkammerater. Hun har en stor fold med masser af græs og perfekt indhegning. Så jeg er sikker på det ikke er klaus hun får. Der er heller ikke problemer med f.eks. trailer kørsel. Jeg har talt med flere dyrlæger som ikke aner deres levene råd og det må jeg sige at jeg heller ikke gør. Men jeg er villig til at prøve hestepsykologer, clairvoyanter eller lign. så hvis i kender nogen gode må i meget gerne give mig besked.
Du siger hun render rundt med tis stående efter hende - kan hun være hvinsk? Hormoner kan totalt forandre en hest, og kan sagtens udløses af en flytning og møde med nye heste.
dyrlægerne må kunne måle hendes hormonniveau... Hvordan reagerer den på fold med fx 5-6 heste??
Jeg har før oplevet hopper blive hvinske af stress forbundet med flytning. De må jo have haft tendensen inden, men jeg er ganske sikker på, at hvinskhed er problemet. Det er vanskeligt at behandle, før nævnte afstressning og en lang periode med ro kan måske ændre på det. Prøv at hør dyrlægen om mulighederne eller evt. en alternativ behandler, da hvinskhed så vidt jeg ved er vanskeligt at behandle konventionelt. Hvinskhed er en handelsfejl, så det var måske en ide at lade handelen gå tilbage, da der er stor risiko for, at hesten aldrig bliver normal. Jo længere du venter, jo dårligere en sag har du. Jeg ville få dyrlæge for en vurdering (han skal se hende rende rundt sådan) og straks derefter henvende mig til sælger med krav om at handelen skal gå tilbage.
...læse dette link:
..er du sikker på at hviskhed er en handelsfejl - det kan jo være svært at dokumentere, at hesten var hvinsk inden handel, og måske har sælger aldrig oplevet den hvinsk. Hesten er jo ret ung.
P*P : Klik ind på hendes hjemmeside   og se mere om hende og hvordan hun arbejder. Den kommunikationsform, jeg længere opppe har skrevet om, som hun tilbyder er telepati, og en sådan session varer ca. en time til halvanden og koster 85dollars. Den kan laves over mail hvis man vil dette, så Anna mailer resultatet af samtalen til dig, men jeg vil stærkt anbefale at gøre det over telefonen, da der er mulighed for at spørge ind til ting man gerne vil have mere afklaring på. Der en en formular som hun sender til dig og du udfylder, samt vedhæfter et par billeder af hesten. I formularen skriver du bla. spørgsmål du gerne vil have svar på, og evt. en besked du ønsker at give din hest. I dit tilfælde eks. 'Det er okay at gå på folden sammen med de andre heste, jeg kommer til dig hver dag, og jeg sørger for at du er i sikkerhed. Jeg vil aldrig udsætte dig for noget der er farligt for dig.' Jeg kan evt. sende dig en formular brugt på en hest Anna talte med i Oktober i forbindelse med branden i Sakskøbing rideklub? Anna har haft sessions med, indtil videre, 6 af hestene fra den brand i Sakskøbing Rideklub, og nu ved vi bla. hvordan branden bredte sig, ca. tidspunkt for dens antænding mm. Jeg kan kun sige at Anna er den dygtigste jeg nogensinde har mødt indenfor dette felt, og de der har fået lavet sessions med hende har været utrolig glade for det, og fået at vide end de havde forventet og troet var muligt. Selvom sessionen er på engelsk, er det let forståeligt da Anna til hverdag laver sessions for folk over hele verden, og hun har forståelse for at forklare ting meget præcist og på et forståeligt niveau. Du kan evt. sende mig en besked privat hvis du vil vide mere, eller har spørgsmål 
godt nok vildt.... Tænker på, om den kan få nogle kortslutninger i hjernen eller sådan noget.... Det er jo langt fra normal adfærd.... Normalt vil en hest jo stoppe efter det første møde med et hegn, og ikke taget et til i samme omgang.... Jeg er godt nok spændt på at høre, hvis du finder ud af, hvad der er årsag til hendes adfærd....
... har jeg også! Jeg har en skøn hoppe på 4 år, som er født og opvokset her på stedet. Der har aldrig været problemer med hende hverken på fold eller under træning. Her for et par måneder siden var der så et eller andet, der gik helt galt for hende. Og jeg aner stadig ikke hvad. Hun var i brunst, og havde også et par dage med feber, så hun var jo sløj samtidigt. På et tidspunkt har jeg haft hende inde, fordi hun bare stod og hang ved hegnet. Da jeg lukkede hende ud igen, gik hun direkte gennem leddet og sprang over et andet hegn ind til min hingstede vallak. Jeg tror, jeg brugte fire dage på at prøve at få hende til at gå på sin egen fold (med tre andre hopper), men hun ville kun gå med vallakken. Hun løb igennem/sprang over konstant. Så snart jeg slap hende løb hun bare, og også gerne flere omgange på folden. Jeg kunne bruge en time på at træne bak og stop og få hende til at græsse med snor på, men i dét jeg gik fra hende, så løb hun bare igen! Desværre var vallakken lidt hård ved hende, og så stod hun på sin selvvalgte fold i et hjørne hele dagen - stakkels hest. Efter mange forsøg med både det ene og det andet lykkedes det at få hende til at gå forholdsvis roligt med to nye vallakker. Men det mindste stress (det kunne være en traktor eller andet som vi normalt kører med, og som aldrig før har været et problem) får hende til at spæne panisk rundt og tisse bagud. Vores folde er ret store, så det er ikke plads hun mangler, men alligevel får hun sig altid placeret i et hjørne, hvor hun egentlig er bange for at være. Når hun er sammen med mennesker (og vist specielt mig) er hun helt rolig og afslappet og man fornemmer at så kan hun slappe af. I sin boks er hun helt tilpas og rolig. Jeg tror ikke, at hun er hvinsk, men tror at hun tisser fordi hun er bange. Pt. går hun i en flok på 13 heste, da vi er ved at indkøre vores nye aktiv fodersystem. På trods af, at der er heste i alle aldre, virker hun meget uinteresseret i at være sammen med nogle af dem. Folden er så stor, at hun sagtens kan finde et sted i fred for de andre, og det vælger hun så som regel. Stadig løber hun, når vi fx. kører hø ud eller lignende. Jeg håber på, at hun bliver rolig igen, når hun bliver tryg ved det nye system. Denne vinter kommer hun så ind i sin egen boks (fremfor løsdrift), så hun kan få ro en del af døgnet. Overvejer selvfølgelig også speciel fold til hende og evt. en makker hun kunne knytte sig til, men det var selvfølgelig ikke ligefrem meningen med at have en aktivstald.... Hmmm... Det var et langt indlæg, og måske ikke til megen hjælp, men ville da fortælle, at du ikke er alene. Jeg har dog aldrig nogensinde selv hørt om denne opførsel før, så jeg er også meget frustreret!
Frida, jeg kan heller ikke forklare, hvad der pludselig er galt med din hoppe, men hvis en hest eller et andet dyr tisser af angst, så vil den være fuldstændig ude af sig selv af angst. Det ses fx. at bjørne gør det under de forfærdelige bjørnekampe, hvor kamphunde angriber en bjørn der har fået fjernet tænder og kløer. Hvis den virkelig tisser af angst, så er den så bange at jeg er lige ved at sige, at aflivning ville være den eneste rimelige løsning, men jeg tror til gengæld heller ikke det er af angst - og den eneste kendte årsag til overdrevent tisseri hos hopper er netop hvinskhed. Det faktum at hun søger ind til vallakkerne bestyrker mig i, at der er tale om hvinskhed. Kunne byggearbejde ifm. etablering af det nye staldsystem være årsagen til hendes stress?
Min hest er normalt tændt og frisk, men alt dette går af når jeg putter en hackamore på ham og han er af den grund ikke den samme eller ligeså god til at springe. Problemet er bare at jeg tror han flygter fra bidet. Men jeg har flere alternativer der kan være problemet..  Jeg købte ham utrænet som seksårig, han var glad og fremadgående(frisk/hidsig) og elskede spring og sprang med stor lyst. 2 år, vi har haft en del stoppe problemer men altid løst dem, så lidt som om det har været i perioder, så har vi somregelt skiftet bid osv. Måske er han "vokset op"? altså synes springningen er noget pjat?  Måske "flygter" han ivirkeligheden fra bidet og finder det ikke rart da han har været galophest og kan have dårlige minder med det, og når jeg så putter en hackamore på ham bliver han glad og rolig - hvilket så gør at han ikke springer optimalt. Men glad skal han jo være. Problemet er bare at han ikke "tænder" og tager flere bomme.  Kan det være andet...?  Han har aldrig gået bedre end han gør nu med hackamoren i dressur. Før smed han hovedet i skyerne og blev stærk og frisk/hidsig. Nu går han tilbage og er afslappet, venter på mig, søger ned fortil, træder ind under sig og løfter sig ordenligt op.
Sidder med Gerd Heuschmanns bog "det ømme punkt"... På side 68-69 er der tegninger af halsmusklerne.... Hvad er det for en muskel (eller mangel på samme) der giver øksehugget. Og hvad er det for øvelser, man skal bruge for at komme det til livs.
... en gammel tråd, der forklarer lidt om sagen  Hilsen Sif
Men   eksisterer ikke i bogen. Og tråden giver heller ikke svar på træning, men nærmere opskrift på muddergrød. 
Øksehug kan du træne væk ved at hesten er foran lod, fremme og nede (omkring bringehøjde) hvor hesten teleskoperer halsen ud af kroppen frem til biddet. Samt slapper af og bruger sig korrekt selvfølgelig  Et eksempel (Og nej vi ikke perfekte, men for at vise hvad jeg mener)   Den måtte endda gerne komme lige en tand længere ned 
overfladisk bog- hele underlinien er heller ikke med. Hesten har altså sin rhomboideus, selvom Heuschmann har glemt den.
henvendt til os amatører, der gerne vil lære noget mere om hestens mere eller mindre smarte måde at bevæge sig på  Til det brug er den udmærket - men det er ikke en fagbog for muskelnørder  Han har også lavet en dvd, hvor han har vist rygmusklernes arbejde. Det er også godt vist, men hele dvd'en er ikke nødvendigvis fantastisk  Jeg vil dog rigtig gerne anbefale bøger og dvd fra Heuschmanns side til os almindelige mennesker   De fleste ryttere kender nemlig ikke så meget til disse sager....
Vi har lige fået en islænder mere, og har kun haft ham i en uge. Han er den store rubuste tybe, og har også lidt for mange kilo på bagen. som han gerne skulle tabe, i løbet af vinteren. men det viser sig at han er, sindsyg stærk på tur. når det lige tager ham, vi rider meget ved havet.. og det skulle han også gerne kunne, men når vi kommer derned. Og sætter i trav og galop, vil han meget gerne trække op mod klitterne, tror det er = med hjem for ham, da vi jo rider derop for at komme hjem, men rider op forskellige steder.. Men hvordan kan jeg lære ham, at ikke trække mod klitterne. For det er her han bliver stærk, prøver at tage bide. Og bryde mine stop signaler, jeg skal bruge mange kræfter på at få ham til at lade være, han er total lige glad med de andre heste. Hvis de rider længere væk, end han er.. Ligenu rider jeg med 3 ringsbid, det har dog en lille efekt syndes jeg. på ridebanen kan han styres med sytråd, der er han meget lydhør. Og meget blød i munden. Bare ikke når vi kommer, på stranden..
Der er forskellige måder at løse problemet på, men løsningen afhænger af, hvorfor han trækker hjemad. Trækker han kun hjemad på stranden, eller gør han det også andre steder? Jeg kunne godt forestille mig, at han er lidt utryg ved at være hjemmefra, fordi han kun har været hos jer i en uge, og derfor gerne vil hjem til trygheden. I så fald vil alene tiden hjælpe, hvis I altså lader være med at ride på stranden i en periode, til han er faldet rigtigt til. Dette for at han ikke skal blive bedre og bedre til at ignorere dine signaler. Jeg ville også gerne vide, hvor langt i rider på stranden, før han starter med at trække hjemad og kan du med lethed ride ham på stranden i skridt?
Blev lige inspireret af et andet indlæg om samme emne. Men jeg rider en hest som går uden dækken om vinteren. Har redet hende ca 5 gange om ugen de sidste to år, så hun burde være i god form. Hun sveder dog rigtig meget nu hun har fået længere pels. Så er mit spørgsmål, kan jeg klippe hende på halsen eller er det synd når hun ikke får dækken på? Og hvad gør andre? Pft
Man kan sagtens klippe dem på halsen og stadig undgå dækken  Man kan også lave en dækken-klipning hvor du klipper hen ad siden og en bue op i lysken, så du fjerner pelsen der hvor den typisk sveder mest under ridning.
Tak. Og dette er ikke synd når hun ikke går med dækken på? Vil jo ikke have hun skal fryse 
Er der ingen der lige vil komme med deres erfaring mht dette?
Der er flere heste i vores stald der har fået en lille klipning til at undgå for meget sveden. Der er tale om hals og lyske eller en slags fartstribe ned ad side, der er lidt forskelige varianter, men de går alle uden dækken og i løsdrift og fryser ikke det mindste. De blev klippet lidt tidligt, så det kan vokse en smule ud til den koldeste vinter.
Hej min fjord bliver klippet hvert år på halsen så han kan komme af med varmen under ridningen også han hurtigere tørre efterfølgende. Han går uden dækken og går ude ca. 8-10 timer om dagen. Virker fint for os. Han er klippet fra hovedet og ned til skulderen også følger klipningen skulderbladet ned imellem forbenene og så ind under maven så der hvor hans gjord sidder også er klippet. Han kommer ikke til at svede så meget under ridningen. Og han er fri for at gå rundt med et dækken og det tror jeg er rareste for ham. Mvh Heidi
Tak for svar  Dvs de kommer ikke til at fryse når de er helt barberede? Lyder jo lidt underligt egentlig. Nogle der har billeder til hvordan klipningen ser ud?
Prøv at kigge hos Camilla på hesteklip.dk - hun har fine billeder. Jeg laver som regel noget der ligner "belly and neck" på vores, og de kan fint gå uden dækken (medmindre det giver sig til at fryse helt sindssygt meget). Hilsen Sif
Hej... Jeg har selv overvejet dette og fandt så over denne hjemmeside, hvor de forskellige klip er illustreret og hvad de gør godt for.
Hej igen. Jeg er ret sikker på det ikke er hvinsk eftersom hun opføre sig helt normalt i alle andre situationer. Hvis de er hvinske opføre de sig som en hingst og det synes jeg ikke hun gør. Jeg har i mellemtiden fået fat i en clairvoyant. Hun var her i fredags. Hun mente at hun ikke kunne se over 10m væk. Hun beskrev at hun så klart indtil 8-10 m frem og derefter var det som en gummiverden for hende. Hun sprang over hegnet når hun blev utyg og ville hend til mennesker, for der følte hun sig tryg. Hun mente også at jeg skulle få taget en blodprøve på hende for at få undersøgt om hun har sukkersyge også skulle jeg give hende noget andet foder. Hvis det er sukkersyge kan det være forklaringen på at hun ikke ser særlig godt og opfører sig mærkeligt på folden. Jeg er ret spændt på at høre hvad blodprøven viser. Er der nogen der ved om dyrlægerne kan undersøge synet på en hest? Frida, det er dejligt ikke at være den eneste med dette problem. Jeg må sige at jeg er meget fortvivlet over situationen. Har aldig oplevet noget lignene og jeg har arbejdet med rigtig mange forskellige typer heste efterhånden men aldig oplevet en sådan adfærd. Jeg har da også overvejet at sende hende tilbage men på mange andre måder er hun jo min drømmehest så det er svært at opgive en ellers så dejlig hest. Hvis ikke jeg finder årsagen må hun jo tilbage for det er for besværligt at have en hest der ikke kan komme på fold.
Dårligt syn kan da være en god forklaring på, hvorfor hun er så bange. Hvinske hopper opfører sig IKKE som hingste. Det er i brunst hele tiden, og er dertil meget overfølsomme overfor berøring og udefra kommende påvirkninger. Men det opfører sig RIGTIG MEGET som hopper, og jeg vil stadig holde på, at hopper der tisser ustandseligt som regel er hvinske - men hvorfor ikke spørge dyrlægen?
... at min hoppe er hvinsk. Hun opfører sig altså absolut ikke sådan. Hun er hverken kilden eller følsom overfor berøring, og viser minus tegn på brunst. Hun tisser kun, når hun løber panisk rundt, ellers ikke. Heller ikke når der kommer en vallak forbi  Grunden til, at jeg tror det er angst er, at jeg før har set heste, som har været oppe og slås, og hvis den svage er blevet trængt op i et hjørne, så tisser de af angst. Som du beskrev med bjørnene Tina... Jo, byggeriet kan da sagtens være årsag til hendes stress på nuværende tidspunkt, og jeg håber da, at hun falder til ro, når her bliver lidt stille igen. - Men vi var nu ikke begyndt at bygge og lave om på noget som helst, da hun startede med at opføre sig underligt... Aflivning er da godt nok et voldsomt forslag, og så langt har jeg endnu ikke tænkt. Men derfor er jeg da stadig meget bekymret og frustreret og virkelig trist på hendes vegne, for jo - hun er ekstremt bange, når det tager hende. Pt. sker det vel 3-4 gange dagligt at hun løber en tur helt ude af sig selv og ender i et hjørne for sig selv (hun bliver dog på folden), og det gør da frygtelig ondt at se på! Iøvrigt har jeg altså hørt om hvinske hopper, der opfører sig som hingste... Jeg kommer lige i tanke om, at da det hele startede, og hun løb gennem hegnet konstant, da havde jeg hende med til egnethedstest (hun er knabstrupper) sammen med en masse hingste. Hun opførte sig eksemplarisk hele dagen og ikke så meget som løftede halen efter nogle af de andre heste. Stod på lastbilen mellem prøverne og hyggede sig og spiste hø. Da vi kom hjem og jeg lukkede hende ud, gik hun direkte gennem hegnet! Ja mystisk er det, og jeg kan ikke forklare det med andet, end at noget har tricket hende, og nu er hun i bund og grund bange for at gå på fold  Tror jeg prøver det med en healer/clairvoyant....?
træne hende på folden? Så du lavede jord-øvelser med hende alle vegne på folden  Mclean beskriver, at der kan være 'farlige pletter' for hestene, som gør at de bliver bange/meget bange, når de skal være der. Måske har hun det sådan med folden  Og hvis hun er god i træningen, kunne man måske bruge det til at træne hendes angst væk? Måske ville det ikke hjælpe, men jeg tror nu alligevel, jeg ville prøve, hvis det var mig, der havde sådan en hest. Der skal så ikke være andre heste på folden, imens  Det skal jo ikke blive farligt for dig  Og ellers tror jeg, at jeg ville få noget hjælp, fx fra TinaMJ, som skriver med her, eller fra fx Ute Lehman, Tine Sørensen eller Susan Kærgaard 
Jeg kan anbefale dig winnie stubkjær. Det er også hende der har hjulpet mig. se mere på winn-healing.dk. Hun anbefalede mig også at prøve nogle urter der virker beroligene. Læs mere om dem her  Jeg vil selvfølgelig også forsøge at træne hende stille og roligt så hun lære at slappe af på folden. Winnie, Clairvoyanten sagde at jeg skulle lave en lille fold til hende for hun kunne ikke overskue at have for meget plads. Så det prøver jeg også. Håber det lykkes for jeg kan næsten ikke overskue at skulle af med hende.. 
Allerførst tak for, at du giver dig tid til at komme med gode råd. Som jeg også har skrevet tidligere, så har jeg prøvet at træne hende på folden, desværre uden meget succes. Hun kan jo godt gå roligt derude nu, men af og til er der så noget (en lyd, et køretøj osv.) som "tricker" hende, og så løber hun hen i et hjørne. Det bliver jo alligevel lidt svært at forhindre den slags hele dagen  Mht. at tilkalde hjælp udefra, så tror jeg nu nok, at jeg kan klare træningen af hende selv. Ikke for at forklejne nogle af dem, du har foreslået overhovedet, men simpelthen fordi det er jeg selv dygtig nok til  Jeg kunne forestille mig, at det ender med, at hun får sin egen lille fold, hvis hun ikke falder til ro med aktivstalden ret snart. P*P* - Tak for linket og henvisningen. Jeg har selv en bekendt, som arbejder med energier, så lige i første omgang spørger jeg hende til råds!
Jeg synes det er meget risky business at bruge clairvoyance til at stille en diagnose for en hest eller et menneske. Hvis det var min hest, tog jeg ingen chancer. Jeg ville bruge de penge som en clairvoyant koster på at få en klinisk undersøgelse først. Det kan godt være at I "ikke tror" at hvinskhed er problemet, men hvis I ikke er sikre - er det så ikke bedre at få en dyrlæge til evt. at udelukke det. Jeg er meget kritisk med brug af clairvoyance - for det kan i værste fald blive en rigtig farlig sovepude. Clairvoyanterne er uden tvivl oprigtige og tror på det de hører og ser - men det er stadig udelukkende et trosspørgsmål, og kan ikke bruges til diagnosering.
hvis du ikke har haft succes med at træne på folden, hvordan kan du så mene at du er dygtig nok?? Det kan jo være at en af de andre trænere kan noget, du ikke kan som lige præcis er en god metode til din hest...
Det er jeg for så vidt enig med dig i. - Altså at clairvoyante ikke kan stille en diagnose på min hest. - Men derfor kan det jo godt være, at der kan komme en anden vinkel på sagen fra den side. Jeg er ikke ukritisk, og jeg udelukker bestemt ikke, at der kan være noget fysisk galt med hende. Jeg har selvfølgelig også diskuteret det med min dyrlæge, som heller ikke mener, at det lyder som om hun er hvinsk. - Men jeg går og venter på at Rikke Andersen kan få tid til at komme forbi og tjekke hende, for jeg tror måske nærmere, at hun har et fysisk problem et andet sted. Som tidligere skrevet ved jeg jo ikke, hvad der er sket hende, men jeg er sikker på, at der er sket noget. Om hun er blevet presset af én af de andre heste eller hvad pokker det er, ved jeg bare ikke... Janne - Tjah det mener jeg jo så på baggrund af min erfaring, og fordi jeg arbejder sammen med andre dygtige trænere.
at clairvoianten mener at hesten er dårligt seende, men burde den ikke alligevel lære, ud fra bundforholdene instinkter osv. hvor hegnet er? Og stoppe efter det første hegn den ryger igennem, og ikke tage flere på sin vej? Og ja.... Undlade at rende igennem det igen, hvis det er pga. dårligt syn? Heste er jo ikke som vi mennesker, og de har mange andre og mere skærpede "funktioner" end vi har.... Ikke for at sige at clairvoianten ikke kan have ret, men jeg tror altså bare ikke, at det er pga. evt. dårligt syn, at den render igennem hegnet på den måde du beskriver....
Der er tove nielsen i nibe.Hun kan lidt af hvert bla. kommunikere med heste. Hvis du vil have hendes nr så send besked.
Hvordan mon det går med udbryderdronningerne? 
får du besøg af hjorte på folden? hos os har vi en der er bange for hjorte. man kan rent faktisk   hans hjerte slå på et par meters afstand, når der er hjorte i nærheden! indtil videre er han heldigvis løbet ind i løsdriften og har gemt sig,- han er nemlig også for seperationsangst til at forlade sin veninde...
Jeg har haft to heste med noget lignende adfærd. Den ene var en vallak - den løb indimellem som om den var blevet stukket af noget og det kom helt ud af det blå, helt uden forvarsel hver gang og både på fold og under rytter. Den blev faktisk antaget at have en cyste i hjernen, men blev ikke obduseret, så om dette faktisk var korrekt ved vi ikke. Den blev aflivet til sidst. Den anden var en hoppe, denne begyndte pludselig med disse "stunt" i en alder af 9 år. Den viste sig at have en cyste på æggestokken. Den blev meget utilregnelig, men efter en hormonbehandlig blev den ganske normal igen. Vores løb også gennem hegnet ind til vallakerne og løb forvirret rundt og tisset uden at den alligevel søgte kontakt med nogen af de andre heste. Så få scannet den, det er en billig undersøgelse og er det en cyste kan der gøre noget ved det.
ja jeg ville også ringe til dyrlægen frem for en clairvoiant -ja undskyld mig, men det tror jeg ikke en fis på, du kunne lide så godt få en række kristne til at bede for din hest... Anyway, siden din hest er knapstrupper, så er synet faktisk et muligt problem, da de er genetisk disponeret for natteblindhed. Så dårligt syn/nærsynethed kan være en mulighed. Og hvinskhed kan give sig udtryk på mange måder, jeg kendte en hvinsk hoppe, som var meget løs i bagbenene, sparkede meget i bosken og bed sig selv i flankerne - men tissede sjældent. Og det er noget din dyrlæge kan finde ud af. Jeg ville give Tina MJ ret - en hest som løber sig skumsvedt og pisser af angst bør aflives, af hensyn til dyret. Men man bør selvfølgelig først forsøge at hjælpe dyret - og her ville jeg så ringe til dyrlægen!
Kære alle: Tråden er 3 år gammel   Jeg skrev for at høre om trådstarter mon var kommet frem til en årsag samt løsning.
Ja jeg har prøvet noget lignende!! Day-Light min gamle hest, blev sat på fold med andre hopper, og det resulterede i at hun brød igennem/under/spanrg hegnet 4 gange.. Der var ingen af hopperne der jagtede hende, jeg prøvede at lukke hende løs i hallen med min venindes pony, som vi tit red sammen med, samme reaktion, fuldstændig panisk og jeg måtte tage hende ud.. I ridningen hvis vi red på hovslaget (i ved venstre mod venstre) og der kom en anden hest ridende inden for hovslaget stoppede hun op, begyndte at steppe på stedet, og snurrede så rundt og løb den anden vej... Resultatet blev hun gik på fold alene, og der var ingen problemer, hun gik på en fold så der kun var en fold på den ene side altså ingen folde + hest på den anden side, så kunne hun stå der uden problemer. Ridningen blev ved med at være sådan hele tiden...
Det undre mig lidt at du skiver at han ikke springer optimalt, når han er rolig? Det forstår jeg ikke helt.  Men kunne det være en ide at ride med bid og hackamore på en gang? som hesten i denne tråd:
Først; Slår jeg lige fast at en hest som er hidsig, løber og er vild når den bliver sprunget IKKE elsker at springe!! Men den flygter/stresser. Det kan ikke samlignes. Er du sikker på du ikke har fået en anden hyp i spring nu med hackamore på fordi han slapper af?
at han simpelthen slapper for meget af og er for easy going, slasker lidt hen over. :/ Ja, har godt tænkt på det, har skrevet denne besked til hende:
Jeg kunne ikke sige det bedre selv Sandra.   Der er jo nogle heste der ikke trives med bid i munden. Men har du fået hesten tjekket af dyrlæge? Det kan jo være det er noget galt med tænder eller- lign. Jeg synes som oftest at problemet med at springe på hackamore er af hesten bliver lang og går på forparten ( =mere dressurtræning med hackamore)
Han er altid frisk og hidsig med bid. Ikke kun i springningen. Jeg forstår ikke hvad du mener med en anden hyp? Jeg har brug for den tænding i springningen som han har mistet i hackamoren, mit spørgsmål er så hvordan jeg får fat i den igen uden at stoppe et bid i munden på ham som han ikke bryder sig om, eller finde en løsning på hvorfor han ændre sig så voldsomt.
han kan gå kort, og han kan gå som en lang snegel på hackamore, men ligegyldigt hvad er der ikke rigtigt spring og gejst i det. Han har været tjekket i munden mange gange, sidst han fik ordnet tænder er blot to måneder siden.
Nu ved jeg ikke hvad du har prøvet af bid, men det kunne jo være en idé at ride med et meget blødt bid, med blød hånd, og så vente med at springe til han har lært at acceptere bidet? Det tager ekstremt lang tid med løbsheste.
har altid redet med bløde bid, og har så skiftet lidt ud når han virkede utilfreds, så har efterhånden været omkring   forskelligt, både skarpe og bløde.
du siger den ikke er tændt. Det tolker jeg som at den løber for langsomt og ikke hiver nok i snorene? Det er et rent træningsspørgsmål om de løber og trækker i snorene i springningen. det er noget de har lært sig på et tidspunkt. enten fordi de blev bange eller fordi de havde en til at springe dem ind der fik lært dem det. Rigtigt mange mennesker kan godt lide at hesten trækker fremad de sidste tre galopspring, men det gør i virkeligheden bare det der med at se afstande MEGET sværere. Det handler om at finde grundrytmen og så holde den hele vejen. Hesten skal ikke gå langsommere gennem hjørnet eller stampe i vendingen. den skal galopere rummeligt og flydende hele vejen. (øj det lyder nemt) Hvis din grundgalop er for lav, og det lyder sådan når du siger din hest virker slap og ikke springer igennem, så skal du jo lægge den lidt op i tempo. dette gøres med de fremaddrivende hjælpere, primært schenklen. For at være effektivt skal hesten altid holde det tempo man nu har sat den i. Dvs hvis du har bedt den om at galopere hurtigere skal den ikke sænke farten før du beder den om det og tilsvarende den anden vej skal den ikke gå hurtigere uden at have fået besked først. Bortset fra det vil jeg anbefale dig at få noget kvalificeret undervisning. Der kan du med garanti også få hjælp til optømningen. Jeg ville ikke begynde og rode med at ride med to tøjler uden hjælp og SLET ikke i springningen. Det er mega svært.
Har heller ikke rodet med at ride med to tøjler, spurgte simpelt om det var det hun mente. Jeg får kvalificeret undervisning og har altid fået det. Det hjælper ikke at sætte et højere grundtempo hvis han slatter i det, grundtempoet kan ikke ændre på hestens holdning, og det er den jeg skal have ændret. Og ja. Jeg har altid redet heste der gik fremad og ikke tilbage, heste der trak og det har jeg da i sinde at fortsætte med, for gør de ikke det så keder jeg mig simpelt.
Du keder dig, hvis hesten ikke trækker på springene??   Du har ikke overvejet at din hest bare er så følsom i munden, at den ikke har lyst til at hive i bidet? Det du skal arbejde med, hvis hesten er slap er jo at få hesten op i hånden, altså regulært dressurarbejde, og hvis det keder dig, skulle du måske overveje at inverstere i en hest som er klar til det du vil? 
Da jeg købte ham i 2009 var han utrænet og havde ikke været i hænder i nogle år, så jeg trænede ham op og han var fremadgående, hidsig og altid med på den værste. Idag er han sådan lidt, jajaj... vi tager den bare med ro, selvfølgeligt ikke rideskole dvask. Ja, jeg keder mig hvis hesten ikke er fremme i skoen og er på hånde, har altid redet det(er springrytter men ligger meget vægt på dressuren, uden den fungere springningen heller ikke). Den hiver i bidet når der er et bid, men den virker heller ikke tilfreds med det. Uden bid går den simpelthen så fint, men et par takter for tilbageholdent og langsomt for mig.
Umiddelbart tror jeg at både hesten og dig ville have bedst af at finde nye partnere. Som din hest er nu, har den det godt med sigselv, er ustresset og rolig. Du ønske en hest som er fanden i voldsk, som er det modsatte af hvad din hest er. Fuldblods er meget følsomme, og det er de færreste, som trives med at være, som du gerne vil have din hest. Der er jo ikke noget galt i at sælge sin hest, hvis det viser sig ikke at være det man ønsker, i sidste ende er det måske det bedste for jer begge?
Mm.. måske. Vi venter og ser. Vil jo gerne beholde min lille dreng, men hvis vi er "vokset" fra hinanden.. han var jo seks da jeg fik ham, og jeg tretten. Nu er han otte, snart ni, og jeg seksten.
jeg skricer derind med det samme.
så har jeg skrevet!
Lyder også til du skal finde en anden hest. Det lyder jo til at du har trænet din hest rolig. Det må da være SKØNT at træne sin hest til at lytte, til at være rolig på springbanen. Til at følge dig og være med dig. Jeg kan slet ikke forstå din tankegang.
Hej, Jeg har en rigtig dejlig hest, som jeg har sprunget en del på sidste år, men efter et grimt styrt har jeg ikke sprunget i omkring et år. Nu vil jeg så starte forfra imorgen, men har I nogle idéer til at komme ordentlig i gang, så hun ikke får skader?
ja, det bedste du kan gøre er at starte helt forfra: travbomme, galopbomme, tempospring, og små kryds til i finder rytmen. Og husk: hellere få gode spring end mange dårlige... Så slut imens legen er god. Derudover så find en underviser der kan starte Jer op igen. Derigennem har du en på sidelinien der kan se dine fejl og guide dig til en bedre ridning.
ku du prøve connie fra dyretelepati.dk jeg har brugt hende på tre heste og en hund. to af hestene var for sjovt, men fik mange vilde oplysninger som hun ik ku vide. Min hund stod foran aflivning, hun jagtede skygger 22 timer i døgnet. vi sku holde hende fast for at stoppe hende, så en veninde foreslog connie, og jeg tænkte nå ja 400 kr, det prøver vi da. Da jeg lagde røret på var hunden 99% rask, engang tre måneder efter jagtede hun en skygge, det var alt. Jeg var ellers meget skeptisk, særligt med nogle øvelser, hvor jeg tænkte okay det her er en tand for mærkeligt. Men hold op det hjalp og det gav mig en rigtig god indsigt i hundens følelser. Her var det noget angst og et meget forvirret liv inden jeg fik hende. Men med hendes hjælp lærte hunden at jeg passede på den og senere ku den passe på sig selv. Hesten stejlede under ridning, ret voldsomt og man vidste aldrig hvornår og hvorfor, dyrlægerne havde opgivet ham. Hun satte mig i hans sted når han stejlede og jeg sad og var ved at kaste op, ku virkelig mærke hvordan han havde det. Desværre ku vi ikke fjerne hans problem =( Hun starter altid med at gennemgå dyret for evt sygdom, muskelspændinger osv. Den ene for sjov så hun havde noget i lysken som kløede og gjorde ondt (den havde skab) Ham der stejlede ku hun se noget på under maven, jeg stod med hånden og kørte den rundt til hun sagde stop (hun var i tlf) det var hans ar efter tarmslyngs operation. Sky ku hun se små huller på oppe i næsen, de er uden betydning, men meget sjovt hun ku se dem. udover det ku hun se noget stivhed/gigtlign i hendes hofte, flere smede hr efter sagt de tror hun har lidt gigt i den hofte. Hun er en meget hot hest, og hun sagde jeg sku trække et føl for så ville hun komme mere i harmoni med sig selv, og det må jeg godt nok sige at hun er. hu er bare faldet helt til ro.. Nå det blev lidt langt, men jeg håber at din hest falder til ro uanset hvad du vælger at gøre sidst brugte en veninde hende akut til hendes hun som lå på dyrehospital efter at være rendt ned af en hest, hvor lungerne var fyldt med blod osv, den havde rimelig svære skader. det hjalp ejeren rigitg meget, og hun ku så absolut genkende sin hund i det der blev sagt
Nu er det efterhånden længe siden dette skete og jeg tænkte jeg hellere måtte skrive en update. Jeg fik fat i en hestehvisker/ claivoiant, Winnie, som "snakkede" med Rubin og jeg. Hun gav mig flere gode råd. bla. fortalte hun at Rubin ikke kunne lide det høje,hvide brede hegn på folden. Så hun skulle skifte fold og helst en fold omgrænset at træer så hun ikke var i tvivl om hvor folden var. Jeg skulle også skifte foder. Winnie mente hun havde en form for sukkersyge og at hun derfor skulle have et foder med lavt stivelsesindhold. Jeg skiftede til et foder til forfangne heste og det havde stor effekt. Dernæst skulle jeg langsomt tilvænne hende til folden. dvs. jeg havde hende i longe på folden først 15 min så næste dag 20 min, næste dag 25 min. osv. Kun mig og rubin. Winnie sagde hun var meget tryg ved mig og at jeg ikke måtte gå fra hende før jeg kunne mærke en ændring. Dette tog mig nok 6 mdr. hvor jeg langsom kunne slippe hende fra longen men jeg måtte blive ved folden. Hvis hun mærkede jeg gik blev hun urolig. så jeg måtte pænt sidde på en stol og se på hun gik på fold. Endelig lykkedes det mig at få en gammel rolig hoppe ind på folden til hende som hun var tryg ved og jeg kunne langsom begynde at gå fra hende. Det har været en lang prosses men det er lykkedes og hun har ikke løbet ud siden. Nu går hun fint alene på fold også. 
Winnie er bare dygtig!! Har selv brugt hende.. Og hvor er det en dejlig opdatering at læse hun nu kan gå almindeligt på fold 
   glæder mig på dig og din hests vegne 
PS. Winnie sagde at Rubin stak af fordi hun savnede sin gamle flok og ville ud for at finde dem. Så det har været hårdt for hende at blive flyttet fra en flok hvor hun har gået de første 3 år af sit liv. Så husk at det kan være meget stressende for de unge heste at flytte. Det er min oplevelse ihvertfald tegn på. Jeg kan i øvrigt varmt anbefale Winnie. Her er et link til hendes hjemmeside hvis nogen skulle være interreseret i at læse mere.
jeg kan se at du er dressurrytter og forstår så godt at du ikke forstår mig. Selvfølgeligt er det ikke alle springryttere der har den der med at hesten skal være hidsig og gå frem, men det har de færreste dressurrytter nok. Men at han er blevet trænet rolig betyder jo bare at han er blevet trænet korrekt siden han endeligt er blevet tilfreds, og det er jeg jo glad for, men jeg ønsker mig en tilfreds, men frisk og hidsig hest.
Enig med dig sandra. Pi, kan du ikke skrive herinde, når du har fået svar på din "ansøgning" til BBH? 
Jo, det vil jeg da, håber på at få det hurtigt. Kommer du og ser det?:) Håber på at få et ja.. 
Ja, jeg er dressurrytter. Men jeg springer altså også   Og jeg HAR selv haft sådan en hest. En hest som er hamerende hidsig, løber på springbanen, stresser og er helt oppe og ringe. Og NEJ, det IKKE sundt for hesten. Det er ikke fordi hesten er hamerende glad for at komme til at springe. Men fordi hesten er hamerende stresset. Jeg har trænet min hest til nu at slappe AF på springbanen, at lytte til mine signaler og ikke stresse afsted. Jeg har startet helt forfra med ham på en springbane (såvel også på dressurbanen og generale) Han er nu rolig på springbanen. Han slapper af, galoperer roligt, rummeligt afsted. Trækker let på springene - men jeg kan stadig godt lave en halv parade og så lytter dyret tilbage når jeg beder ham om det. Uden at den lytter og ikke farer afsted - så kommer man ikke langt i springning. Han lytter frem med det samme når jeg beder ham om det også. Han er rolig, har ørene fremme og han elsker at springe  Det behøver man ikke total tænding og mega hidsighed til at have. Jeg har også sprunget en hest som sprang MB klasser med ejer. Hende sprang jeg 1 års tid og red på da ejeren var syg. Og jeg lærte så meget af hende. Hun var også en hest som tog det afslappet, roligt for hun var trænet korrekt til at vente og gå frem når man bedte hende om det. Hvilkent resultaterede i at man kunne lave de sygeste og fedeste vendinger på springbanen i omspringningerne. Man kunne få de korrekte afstande fordi hun var så nem på de halve parader, hun slappede af og nød det imens hun sprang.  Så nej, jeg kan ikke forstå dig. Også selvom jeg ER dressurrytter. Det lyder til du så bør bytte din hest ud så. Men personligt, nej - så forstår jeg ikke dem der ønsker en hest som springer frem mod springene med hovedet højt til vejrs som løber afsted og nærmest står og stjeler i parader til præmieoverrækkelser. Det da ikke særlig meget træning ved. Så vær stolt af at du har fået din hest trænet SÅ godt som det lyder du har og træn videre   Rigtig godt du ikke overgiver, og spørger om råd   Og dejligt at du har meldt dig til Susan.
Jeg skriver stadig at jeg forstår at du ikke har det på samme måde som jeg. Og udover det. En hest behøves ikke at stresse for at være ivrig og hidsig efter at komme fremad på en springbane, så længe man også kan slukke for den og få den til at gå roligt og afslappet igen. Og dette har jeg altid synes at jeg har været god til at træne frem i hestene. Men når slukknappen ikke er nødvendig mere, fordi tændningen er borte, så er jeg der bare ikke rigtigt mere af interesse i længden. Nu prøver jeg hos Susan hvis jeg kommer ind... Så venter jeg og ser og træner mere. Vil ikke give op bare sådan lige 
De søgte ikke en ekvipage med de problemer jeg har. Desværre.
Hej Pi. jeg håber du får løst jeres udfordringer, men jeg indsætter gerne det jeg skrev i mailen om hvorfor jeg tror I har det svært med springene.. Måske kan andre også have glæde af det  Hvis heste (eller mennesker) bliver stressede, så sørger stress responsen for at sende ekstra energi ud i kroppen, således at kroppen kan yde noget ekstra, som den måske ellers ikke har kræfter til. Jeg oplever ofte at heste, der måske tidligere har været stressede og arbejdet med adrenalin energi i kroppen, bliver meget "slappe" når de begynder at slappe af og ikke længere arbejder på adrenalin og ekstra stressenergi i kroppen. Måske er det tilfældet med din hest? At han har været stresset over biddet, enten fordi han finder det meget ubehageligt eller fordi han har ubehagelige minder knyttet til det og når du så tager biddet væk og rider med hackamore i stedet bliver han rolig og du får et mere "ærligt" indtryk af hvad hans krop har kræfter til eller ej? Samtidigt så skriver du at han bruger sig meget bedre nu i dressuren. Hvis han er begyndt at bruge nogle muskler han ikke plejer at bruge, så er disse muskler sikkert nogle "små bitte slappe nogen" endnu, fordi de først lige er begyndt at blive brugt og hvis han tidligere har været lidt spændt har han sikkert løftet med skelettet og nu hvor han er begyndt at løfte sig med musklerne kan han ikke løfte sig nær så meget, som tidligere.. Sådan synes jeg ofte det går, at når heste begynder at bruge sig bedre og arbejde afspændt og med "vægtløfter muskler" så har de ikke mange kræfter i starten og kan derfor løfte sig mindre, både i øgninger og over spring.. Nu kender jeg ikke din hest, men når du kender ham så godt kan du måske få en fornemmelse af om det kan være det der sker for jer? Jeg håber du kan bruge det og held og lykke fremover med træningen 
Hej, det er min kombination af bid og hackamore der jo bliver linket til, og mig du har skrevet besked til. Jeg svarer dig lgie her istedet for privat  Jeg er bestemt enig med Susan, styrke og muskler som ikke plejer at bliver brugt tager noget tid at få opbygget, så måske du skulle lægge springningen på hylden indtil foråret fx? Måske træne nogle a'tempo spring med lidt kort afstand for at gøre ham lidt mere rap på benene og sætte sig lidt ekstra. Jeg vil IKKE mene at den løsning jeg bruger på Flying er en god løsning for jer, slet ikke når han ikke har kræfter til at bære sig ordentlig, du risikerer at få en hest der stresser og bliver ked af ridningen. Grunden til at jeg rider med dette er at han slår meget med hovedet på en springbane hvis han er iført trensebid og næsebånd (Uanset hvor løst eller stramt dette er), så det ødelægger vores rytme meget og er forstyrrende både mellem og over springene. Hackamoren giver ham den stabilitet han har brug for og mangler fra biddet, og det er den jeg har mest fat i. Problemet er så med den tyske hackamore, at hesten kan blive lidt stiv og sværere at styre, og der kan jeg så finpolere styringen når vi rider rundt. Det fungerer perfekt for ham, men det er meningen vi skal skifte til soft hackamore snart, da stævnesæsonen for vores vedkommende er slut frem til februar, og jeg håber han så kan finde sig til rette kun på den og jeg derved kan undgå biddet. Det har taget mig noget tid at finde den rette løsning for ham, og jeg har derfor holdt ved dette så længe jeg har redet stævner, men efter distriktsmesterskabet på søndag, har vi kun to små træningsstævner, så det er nu der er tid og mulighed for at afprøve nye ting. En anden ting forresten; Har du overvejet om dit foder giver ham de nødvendige mineraler, vitaminer og sporeelementer? Det er vigtig at calcium og magnisium forholdet er korrekt i forhold til muskler og knoglenedbrydningen, måske du skulle snakke med et par forskellige foderkonsulenter om din hest får det rigtige. Jeg selv bruger Pavo og er meget glad for det  Håber du kan bruge mit svar, har du yderligere spørgsmål siger du bare til 
Hej Susan, fik godt dit svar på mail, tak for det (: Tine, havde skam heller ikke tænkt mig at tage det i brug da jeg ikke mener at det ville gavne min hest. Men det blev forslået af en anden bruger herinde og jeg spurgte blot om det var det hun mente, men nej, ville ikke tage det i brug da det ikke er svaret på vores problem.  Problemet er bare at hvis Prince ikke springer ugentligt/tit så mister han altså også interessen for dressuren, det har vi ihvertfald oplevet de andre gange. Vi bruger Tine(tror jeg hun hedder) fra brogaarden og har haft hende på i 1,5 år nu (: Men det kan da være at jeg skal ringe og tage en snak med hende om muskelopbygning?:)
Har du kigget på din egen ridning? Måske problemet er dig som rytter og ikke hestens tænding/gnist. Hvis du ikke rider ham godt nok på hackemoren kan du ej heller forvente at han går optimalt!
Uden at have for meget forstand på det, så mener jeg helt klart det mest sikker er at bruge runde "tunge" kørelinier eller reb. Da en let lige, "kantet" longe line har nemmere ved at vikle sig rundt om hestens ben, end et tyk rundt reb har. Jeg arbejder selv i de lange linier med min unghest, og synes det er en fantastisk måde at træne på  At en kapsun er livsnødvendig ville jeg nu ikke mene, bruger selv bare en alm grime, og dette fungere 100% for os. Men ja selvfølgelig op til dig selv.... Mener bare man sagtens kan starte med det man har uden det er helt forkert  Som til inspiration har jeg læst gitte naldals bog, og set hendes video "fra føl til ridehest", Dette giver go bund for basis teknikkerne, og ellers har jeg fulgt min mavefornemmelse.
Har læst i en bog om longering at Kapsun er bedst, noget med at den ligger helt fast ind til hesten og ikke rutsjer rundt som en løs grime gør.  Vil da lige låne den bog du omtaler og jeg glæder mig helt vildt til at komme igang, for det må være en fantastisk måde at arbejde med sin hest på også
Har aldrig forstået værdien af de lange ligner. Mest fordi, at de signaler man sender gennem linerne, jo naturligvis er forsinkede. Fra man laver en "halv parade" med hånden og den når til hesten, går der tid, så korektionen når hesten for sent. Og synes også trækket i munden er alt for stort.
Det må da være fuldstændig som at ride, at man kan give hjælperene med det samme,(når man bliver dygtig nok)? Netop det super spændende ved at arbejde på denne måde, vil jeg tro? Men det må jo komme an på en prøve, og trækket i munden er vel kun så stort som hænderne i den anden ende, ligesom når du rider? Eller? Andres erfaringer og meninger, vil gerne høre meget mere 
Og stjald måske nok din tråd.... undskyld..  Men mener,- at når du holder i en tøjle, så skulle du jo gerne have kontinuerlig kontakt med hesten, med en tøjle der er 70-100 cm ca. En anholdning bliver afgivet, og når hesten øjeblikkelig. Når du har køreliner, er der mange meter mellem din hånd og hesten. Dvs at (i min forestilling i hvert fald) vil denne anholdning være forsinket. Da du jo først skal have stammet mange meter line op, før anholdningen når den anden ende. Og bruger du "tunge" ligner, har du jo også allerede en påvirkning derfra alene af vægten. Jeg aner det ikke, men vil ikke byde mine heste det, da de heste jeg har set i køreliner, ikke har set veltilpasse ud. Men måske ok med kapsun, dem jeg så træne havde bid på.
Jeg er jo heller ikke super-bruger endnu   men man har vel ikke "løse" liner, men konstant kontakt til hesten? Jeg havde tænkt mig i starten IKKE at føre linen bag rumpen på hende men bare gå i skridt v/hendes skulder, Når jeg og Rox så er helt dus med hende vil jeg sætte indspændingstøjlerne på og hovedtøjet, men vil starte med udvendige line over ryggen.  
jeg har brugt lange liner i flere år og har rigtig god erfaring med det. Jeg læste om det i heste træningsbøger af engelske Kelly Marks og Michael Peace, som begge anbefaler det. Der er rigtig gode billeder (og mange) og vejledninger til hvordan man kommer i gang. jeg mener at hjemmesiden "Denheleekvipage" også har links til små filmklip om det. I starten brugte jeg 2 longeliner, en lang dressurpisk og en kapsun (sidstnævnte for ikke at rykke for meget i hesten i min egen usikkerhed. nu bruger jeg hovedtøj)Longeliner er tilpas tunge men er bare for lange til at det er rart i længden. Der kan være fordele og ulemper forbundet med at bruge en gjord: Fordelen er at linerne bliver på plads, ulempen er at hvis hesten pludselig vender så kan man ikke bare smide den ene line og have fat i hovedet med den anden, hvilket føles mest trygt i starten. Prøvede først på en lille bane: ligeud, vende og rundt om tønder. Det gik rigtig hurtigt for hesten at finde ud af hvad det gik ud på. Nu bruger vi det på tur, for at variere træningen eller for at lave noget med en våd mudderhest om vinteren. min hest er blevet mere "modig" af arbejdet med lange liner.
Det lyder bare så godt, Tak
Jeg kører med hesten af flere grunde - afveksling, så hun ikke altid skal rides - det er lettere at styre hende ude på vejene når hun bliver 'overfaldet' af alt det farlige. Om ikke andet kan jeg gå op til hovedet og tage fat i træktovet - jeg håber at blive dygtigere, så jeg reelt kan øve noget i liner før jeg øver det på ryggen af hende (det er vi ikke helt kommet til endnu) Jeg har en (longerings?)gjord, den har et håndtag/strop foroven og en firkantet ring ret højt opppe på hver side. Så har jeg købt 10 m 3-slået reb + 2 karabinhanger og splejset rebet i. 10 m er i overkanten, jeg har bare ikke rettet dem til endnu. Jeg overvejer om jeg skal ha' de lange liner til vejene og nogle kortere til arbejdet i ridehuset. Og så trækket jeg rebet gemme gjordringene og op til bidet, samler reb op, går om bag hende og så afsted. Første gang gik jeg ud fra at det kunne hun selvfølgelig godt forstå ;o) så jeg daskede til hendes bagdel og sagde 'skridt' 'Øh????' sagde hesten. Så gentog jeg, hun gik et forsigtigt skridte frem og fik ros. Det var det. Jeg holder en let og blød kontakt til hende og det fungerer fint. Hvis hun stopper op ude på vejen kan jeg næsten altid drive hende frem bagfra, hun er let at standse med et blødt træk + 'pareeere' eller prrrrr og hun går fint baglæns, et lidt faste træk i rebet + 'bak' som jeg generelt bruger når hun skal gå baglæns. Jeg glæder mig til at høre om flere erfaringer med at bruge køreliner.
Hejsa derude.... Skal ud og købe bid til mit kandar, er der nogen med erfaring vedr.bid. Bridon skal det være 3 delt, med tungefrihed eller 2 -delt Stang skal det være med tunge frihed, tykt eller tyndt Lidt om hestens mund ifølge tandlæge... Normal bue i overmund, lidt meget pludder ved kinder, Lidt lang mund, altså medium mund. Er lidt i tvivl hvad jeg skal kigge på 5cm eller 7cm, men hælder lidt til 5cm. Hesten er kun 157 cm. Håber der er nogle der ligger inde med gode råd. Mvh Tina
Først og fremmest synes jeg du skal købe HS bid, da det virkelig er kvalitet! Jeg rider selv med disse to bid:     Og dem er jeg virkelig glad for! Men har også hørt godt om H. Sprenger Dynamic RS Underlagsbid, men har ingen erfaring med dem selv. Det gode ved stangen er at der god plads til tungen og pga. stangens udformning kommer den ikke til at klemme tungen 
Enig med Zooropa! køb sprenger. Min går også med samme stang som overstående. Bridonbidet er dog Dynamic. Begge bid ligger super godt i munden på min. Jeg kunne både se og mærke en kæmpe forskel da jeg skiftede til disse. Så selvom de er dyre så køb sprenger!
Klart 5 cm... ingen grund til at have et skarbere bid på end nødvendigt... Jeg bruger 2 delt briddon og ville fortrække en mellem tyk stang med mellem tungefrihed.... Nu er min kandarhest også meget ukompliceret... M
 Er ikke selv nået til at ride med kandar endnu, men vil lige smide disse links ind om at det med tungefrihed er misforstået godhed, sagt af tandlæge:
Jeg er blevet anbefalet at købe et correction pad til at holde en sadel på plads på en pony som bliver smallere for til og det bl.a. er derfor at sadlen glider frem i følge de "kloge". Sadellejet er meget langt fremme på ponyen tilmed at den er kort i ryggen. Er der nogen som har erfaringer med disse pads hvor man kan fylde i "efter behov"? (Og til alle jer som nu siger - sadlen skal tilpasses og stoppes korrekt... der er to sadelmagere som ligesom har "opgivet" ponyen...muligheder for bomløse sadler er drøftet med Katrine fra Optimalsadel)
Hvilke sadelmagere har du brugt? Jeg ville ikke bruge lappeløsninger som korrktionspad, men få fundet en sadel der passer eller også ville jeg ride uden eller ride i en lammeskindssadel eller et af de der bareback underlag. Det er aldrig ok at ride rundt i en sadel der ikke ligger ordentligt. Heller ikke selvom ponyen er svær at finde sadel til. Så må man ofre det det koster at få fundet eller fremstillet den rigige sadel (nogler mærker kan fremstille sadler efter mål) eller også må man ride uden eller bare med en lammeskindssadel eller et underlag. Hvis hesten bliver smallere fortil, er det desuden et tegn på, at den taber muskler de helt forkerte steder. Det kan skyldes mange ting - mangel på træning, forkert træning, sadel der trykker, fysiske problemer osv.
Det er ikke din sadel der er hovedproblemet. ( Dermed ikke sagt at du ikke har et sadelproblem! ) Det er din træning af hesten. Hvis du træner hesten rigtigt vil den bygge trapezmusklerne op, og dermed være i stand til at 'holde sadlen på plads'. Hvis hesten atrofierer (mister muskler) så er det stærkt problematisk og du er på vej ned af en kedelig rutchebane, som ender med at hesten får skader i benene, af et kompensatorisk bevægelsesforløb. Sagt på pænt dansk, så vil din hest 'gå sig i stykker' hvis du forsøger, at løse problemet med symptomet, i stedet for at finde årsagen til symptomet. Årsagen til problemet er, at din hest bruger sig forkert og derved mister muskler.
Der findes efterhånden mange meninger omkring vores pony hvis man sådan taler med de "kloge" mht sadlerne glider frem. Der er iøvrigt forskel på hvormeget de enkelt modeller glider frem som vi har prøvet. Udsagn som "så put dog en halerem på ponyen - det gør alle, det er det eneste der virker" - nej tak. Hesten skal først skal danne et sadelleje - (Lindas kommentar) og mange andre "religioner" prøver folk at overbevise os om. Der er brugbart imellem og vrøvl. Tusindfryd: Jeg vil ikke navngive sadelmagere her. Den ene er uddannet og har et godt ry og vedr. har givet et enkelt bud på en sadel, men mente det var bedst vi prøvede os frem. Linda: I princippet er vi meget enige at man ikke skal symptombehandle, men eliminere årsagen. Se iøvrigt denne video hvis I har lyst.
Se side 18 om pads - iøvrigt en god artikl om sadler
Det er svært, så svært at have en hest som fra naturens side ikke ligner en fotomodel   (bygningsmæssigt) Jeg har selv én af slagsen. Men efter jeg har fået lagt musklerne på ham. Foran skulderen, øksehugget, i ryggen og i trekantsområdet - har sadlen ingen problemer med at blive liggende. Jeg har købt mig en læder anatomisk formet banangjord fra Horze også som er super god til at blive på sin plads. Hvis min hest dog får for meget vom så trækker gjorden ikke sadlen med mere som den gjorde ved andre neopren gjorde. Så du skal først ud og invisterer i en RIGTIG god banangjord. Der næst hedder det sig at ride i enten ridegjord eller lammepads indtil dyret har lagt nogle basic muskler og SÅ kan hestens sadel pludselig ligge. Det dog vigtigt at din hest også kommer på skrump hvis den er for tyk eller at man får hestens vom væk.
Jeg læser med, vi diskuterer om sadlen glider tilbage på vores eller ej ;o) Linda P - hvilke øvelser kan man lave for at træne 'trapezmusklerne'? Som jeg gætter på er skuldermuskler?
Jeg tænker ind imellem på at hvis man skulle have en hest i tilridning ved en berider, var hans krav, at den skulle være longeret med indspændinger. Hvad er jeres erfaringer med det? Min gamle hest blev tilredet ved berider, og havde også indspændinger på i longen. Den blev ikke tung på biddet, men stabil og søgte frem til biddet. Men i dag er jeg lidt mere usikker - det anbefaler man ikke rigtig til ungheste mere. Blev din ødelagt eller bedre af det? 
Min dejlige lille dreng er begyndt at spænde op ved ridning. Han spænder i ganashen og hiver enten i bidet eller tar hovedet op. Han har før ligget dejligt stabilt, men han bliver ikke redet så meget i dressur som før(3 gange om ugen) og har en part også, som ikke er så rutineret, som også rider dressur på ham. Dog har jeg bedt hende om at have rimelig løse tøjler. Han er stiv som et bræt og kan hverken bøje ham til højre eller venstre og vil heller ikke bare tag igennem, for det ikke den slags ridning jeg ønsker. Han er tjekket med tænder, kiropraktor, sadel osv. Han falder på forparten hiver i bidet og sætter farten op og så virker mine halve parader bare ikke  Skal jeg tilbage til at have "løse" tøjler og selv lade ham finde hovedplacering? Har måtte give ham mere plads fortil for at han ikke spænder op, men så er det han falder på næsen og helst gerne vil ha hovedet ned. Han tar det ikke helt til jorden, men lidt under bringe højde. Men det er måske rigtig nok? Er sgu i vildrede for sys han er vildt dum at ride når jeg føler jeg skal bære hans hoved for ham.
Jeg tror bestemt, at der ER noget i vejen - enten med hesten eller med ridningen. Har du selv fået nogen helbredsproblemer, der måske kan spille ind? Kan du komme på noget om, hvordan og hvornår tingene har ændret sig? Selvom hesten er tjekket, kan den stadig godt have et eller andet problem, som ingen har fundet. Det synes jeg virker meget sandsynligt. Heste der spænder og iler har som regel en grund til at gøre det. Har du mulighed for at uploade en video af ridningen, så er det nok nemmere at komme med gode råd. Hvordan går hesten i longen? Når hesten falder på forparten, så er det halve parader, der vil hjælpe den til at flytte mere vægt over på bagparten. Efter min mening er forudsætningen for, at en hest kan samles, at den kan strække sig frem og ned. Hvis hesten iler laver jeg en halv parade (altså et halvt stop), og derefter beder jeg den igen strække sig frem og ned, og laver igen en halv parade til den kan holde et roligt tempo imens den strækker sig frem og ned. Der er forskel på, hvor langt forskellige heste skal strække sig frem og ned, men det er helt sikkert at en hest, der iler er på forparten. Hvordan går hesten i skoven? Har du prøvet at ride den med andet udstyr, fx. en anden sadel for at se, om det gør nogen forskel? Har du selv nogen bud på, hvad der startede denne udvikling?
Når problemerne er startet ved, at du fik en part, så ville jeg kigge på partens ridning. Det er din hest, og dens velfærd er dit ansvar. Derfor er du nødt til at sørge for, at parten får undervisning af en kompetent underviser. Mht. at strække sig frem og ned, så starter jeg med, at der ikke er nogen kontakt. Når hesten har lært, at den skal strække sig frem og ned, når jeg strækker armenen frem og ned, så lader jeg den gå frem til en let kontakt. Dermed kan jeg nemlig bestemme, hvor langt frem og ned hesten strækker sig, og jeg kan nemmere give signaler med biddet og samtidig sidde stille. Hvis man rider med helt løse tøjler, giver det alt for meget uro, når man vil give signaler i biddet. Når han har lært at strække sig frem og ned, så bør en halv parade betyde, at han sætter sig lidt mere bagtil og dermed rejser sig lidt mere fortil. At han rejser sig lidt mere fortil (uden at sænke ryggen) er beviset for, at din halve parade virker korrekt. Altså skal du IKKE forsøge at forme holdningen med hænderne ALDRIG. Men holdningen skal fortælle dig, om dit arbejde fungerer som det skal. Du skal ikke bare lave masser af halve parader. Du skal lave halve parader når det er nødvendigt for at korrigere hesten (hvis den falder for meget på forparten) eller når du ønsker større samling. Du kan kræve mere samling når hesten kan gå stabilt og afslappet i en given samlingsgrad i længere tid. Forudsætningen for at kræve lidt mere samling er, at den kan gå stabilt i roligt tempo imens den søger frem og ned igennem længere tid. Jeg uddyber gerne yderligere!
25300783
Hesten bliver ikke nødvendigvis ødelagt for bestandigt af at man bruger indspænding. Men den lærer heller ikke at arbejde korrekt, da indspændingen forhindrer hesten i at strække sig så tilstrækkeligt frem at den kan begynde at løfte ryggen korrekt og få brugt bug og rygmuskulaturen. LIgeledes får indspænding også oftest det resultat, at hesten ikke træder ordentligt ind under sig med bagbenene, og man ser en hest der ikke bliver helt rentaktet, fordi bagbenene så afvikles væsentligt tidligere end forbenene. Dette er selvfølgelig ekstra problematisk, da en unghest netop skal lære at arbejde korrekt og opbygge muskler, men dette sker ikke ved brug af indspænding. Så nej - jeg ville aldrig sende min hest i ridning et sted hvor den skulle longeres med indspænding og jeg ville heller aldrig selv benytte det. Uanset hestens alder.
Det handler i øvrigt ikke om at hesten bliver tung på biddet, men mere fundamentalt om det, indspændigen gør ved måden hestens krop arbejder på.
Personligt vil jeg bare mene, at det er at hoppe over, hvor gærdet er lavest. Som tusindfryd beskriver gør det ikke noget godt for udviklingen af hestens musulatur og bevægelser. Desuden vil jeg mene, at det lærer hesten nogle forkerte signaler - den lærer, at tøjlen betyder "ind med næsen" i stedet for "stop", og den risikerer at komme til at genmme sig bag biddet, i stedet for at søge frem til det. Hvis man lærer hesten at gå afslappet i longe, kan man lynhurtigt få den til at strække sig frem og ned, og dermed kan man - både indlærings- og muskelmæssigt få bedre resultater. Hvis man har en hest, der vender MEGET forkert, kan det dog være svært at få den til at gå korrekt uden indspændinger - man har man tiden til at lære den det, vil jeg stadig mene, at det er at foretrække.
her er jeg bestemt ikke enig. Jeg er af dyrlæge blevet vejledt til at longere Cayenne i indspændinger for netop at styrke hendes ryg og for at lære hende at slappe af ved kontakten til hendes mund. Cayenne træder FINT over og løfter FINT sin ryg, hun putter sig ikke, men arbejder villigt og begynder at vise mere og mere smidighed, hvilket godt kan være et problem for mange ungheste, der ikke har forarbejdet i orden. Målet med longering med indspændinger er netop at hun skal opbygge styrke i sin ryg til at kunne bære en rytter, og hun skal smidiggøres, så hun nåt hun får rytter på, og naturligvis vil kompensere for den nye belastning, er stærk og smidig nok, til at hun ikke overkompenserer. En unghest vil altid stive sig og forsøge at finde en måde at bære vægten af rytteren på, det er ikke altid ensbetydende med at den gør det korrekt, det skal den først lære. Men med hjælp fra longeringen, er den både guidet på vej til den rigtige "form" samt er dens overlinie styrket så meget at den rent fysisk har musklerne til at bære rytteren. Her er jeg heller ikke helt enig. For som før beskrevet så skal hesten forberedes på det der venter den, og det er også kontakten til hestens mund. Hesten får sig en slem forskrækkelse hvis den aldrig har mødt "modstanden" på biddet, og vupti så sidder der en rytter og tager fat og forventer at hesten stopper, det gør den måske også, men chancen for at den rejser sig i ren panik, er bestemt også større. Muskelmæssigt er jeg heller ikke helt enig, for strække frem ude af en ramme giver ikke nødvendigvis de muskler hesten har brug for, jo måske på forparten, men ikke nødvendigvis hen over ryggen hvor de skal bruges. Indlæringsmæssigt er jeg heller ikke enig... for at tage Cayenne som eksempel igen, hun forstår tydeligt et stop og et frem, stemmekommandoer er alfa og omega når man tilrider en hest... desuden skal stop i min verden ikke komme fra et tøjletræk, som i min verden ikke hører nogen steder hjemme, det skal komme fra en antrukken lænd, og et bremsende kropssprog, sammen med en bremsende stemmekommando... Så fingrene væk fra de tøjler som stopknap, det gør bare hesten snot forvirret...
Hvis målet med longering er at opbygge muskler i hestens ryg, vil jeg fastholde, at longering uden indspændinger er at foretrække. Hvis man kender lidt til hestens biomekanik vil man vide, at en hest, der går med næsen bag lod (hvad en hest i indspændinger meget let kommer til at gøre),   træner de muskler, en ridehest har brug for, men derimod blot hæver ryggen vha. nakkebåndet (et ligament, der går fra nakke til halerod). Det er derfor, at unge heste, der ikke er stærke nok, ofte vil foretrække at få bag lod - så bruger de ikke musklerne til at hæve ryggen og bære ryggen, men blot et passivt træk i nakkebåndet. Får man i stedet hesten til at strække sig frem og ned, så halsen bliver regnbueformet og næsen er foran lod (hvilket ingen indspændinger jeg har set tillader), så kan hesten kun løfte ryggen vha. de muskler, der sidder omkring og foran manken - og så får man en smidig og løsgjort hest, der kan svinge i ryggen. Det er ikke rygmusklerne, som hesten bør bruge til bære sin ryg og rytteren med, for en spændt ryg hindrer hesten i at bevæge sig naturligt. Rygmusklerne er skabet til at skubbe hesten fremad - ikke til at være statisk spændte for at bære en rytter. Kan varmt anbefale epona-tv hvis man vil vide mere om biomekanik (hvilket ENHVER rytter burde vide en masse om). At hesten skulle få sig "en slem forskrækkelse", når rytteren tager i tøjlen, hvis den ikke har haft indspændinger på,kan jeg på ingen måde være enig i. Mon ikke hesten får sig en større forskrækkelse af at få et par indspænginger, der ikke giver efter, på, end at rytteren, der kan tilpasse tøjletrækket og give efter, tar let i tøjlen? Har sjovt nok også oplevet flere heste gå bagover, når de fik indspændinger på - men har godt nok aldrig oplevet en "ikke-indspændt" hest reagere voldsomt, når rytteren tager i tøjlen. Er helt enige i at stemmekommandoer er super til ungheste, da de kan overføres fra "jord til ryg". Med hensyn til tøjlen som "stop-knap" vil jeg mene, at det er en illusion, at man kan lære hesten at tøjlen ikke betyder stop. Når hesten håndteres fra jorden, har den lært, at et pres i tøjlen/grimen betyder stop - og det forstår den også fint, når man sidder på ryggen. Er enig i, at det er fint at lave halve parader for sædet - men hvis hesten fx bliver vild eller bange, hvad gør du så, hvis den ikke stopper for tøjlen? Trækker du så bare lænden rigtig, rigtig meget an? Vil mene det er en nødvendighed, at hesten fra dag 1 ved, at tøjlen betyder stop - men derudover kan den jo sagtens (hen ad vejen) lære, at en antrukken lænd også betyder stop. At ovenstående metode virker, har jeg fået bekræftet flere gange. Har fx netop tilredet en 3-års. Den blev longeret lang og dyb i et par uger - uden indspændinger - samtidig fra jorden lært at stoppe ved ganske let anholdning i tøjlen og gå fremad fra pres -derefter stille og roligt gjort ryttervandt - de første par gange fik hun lov at trave med løs tøjle, og da hun herefter var afslappet med det, kunne jeg tage kontakt til tøjlen, og i løbet af et par minutter fangede hun, at hun skulle søge frem og ned til biddet. Nemt og uden stress! Afslutningsvist vil jeg til TRÅDSTARTER sige, at hvis hesten under alle omstændigheder skal til den berider, som kræve hesten longeret med indspændinger, så kan man nok lige så godt gøre det - man må jo næsten formode at hans ridning alligevel ikke respekterer de principper, der begrunder ikke at bruge indspændinger. Eller med andre ord: Hvis hans sætter sig op og forventer hesten fra dag 1 skal gå til biddet, så er det nok mindre stressende for hesten i forvejen at have lært at tøjlen betyder ind med næsen.
....så bange man er blevet for "indspændinger" Mon det kommer af navnet ? Jeg har haft utrolig stor glæde af at longere en tidligere hest med indspænding. En hest der gik PSG+ Det er med "inspænding" som med bid mm - bruges det med omhu skader det ikke. Min hest gik med en let/løs indspænding, hvor den søgte frem og ned ......og stadig med næsen forrest og med rygsving. Tidligere svømmetrænede vi, men pga tidsmangel gik vi over til "indspændingen" - med samme løsgørende resultat. Fordi vi er klassiske behøver vi ikke skade dyrene
nu har jeg tilredet et par ungheste også, og min opfattelse er, at hvis de ikke er vant til en smule støtte inden rytteren sætter sig op, så er det netop at de "går på røven" så snart rytteren så meget som rør tøjlen, og at de så overhovedet ikke er til at få frem fordi et "ryk" netop som lært i grimen betyder stop, dvs at hesten opfatter støtten på tøjlen som værende en håndbremse der konstant er trukket. stop på tøjlen skal være absolut aller sidste udvej, og som du selv siger, hesten vil reagere fordi den genkender det fra grimen. med hensyn til regnbueformen og longeringen uden indspændingerne og støtten, så er jeg lige nu igang med en hest der har utroligt svært ved at forstå at en let anstillet tøjle ikke betyder stop, den er simpelthen oplært med at "modstand" på tøjlen er lig med stop, og det giver bestemt problemer for fremdriften, da hesten så finder signalerne modstridende... jeg synes du lægger det ud som om vi snører hestene ind bag lod, og jeg ved ikke hvor du har det fra, men som solholtgaard påpeger, så skal alt udstyr bruges med omhu og omtanke.. og måden du omtaler berideren på, så synes jeg at det er med en fordømmende tone, og med en løftet pegefinger om, at hestens præmisser ikke respekteres. Igen vil jeg læne mig op ad solholtgaard: for bare fordi vi er "klassiske" er det ikke ensbetydende med at vi stresser vore heste eller prøver på at skade dyrene. Jeg har en treårs der viser arbejdsglæde i longen og afslappethed i forhold til hvis hun skal "gætte" sig til hvor hun skal placere sig. Og en 6 års der har prøvet indspændinger nu, og faktisk allerede efter første gang viser store forbedringer, større arbejdsglæde og forståelse, og også afslappethed under rytter - man kan simpelthen mærke på ham at han slapper af, og nyder arbejdet, han trækker vejret afslappet mod hvor han før spændte op og var "stakåndet" - så kom ikke at sige at indspændingsfri altid er det helt rigtige... og jeg kender godt til nakkebåndet og at bære sig i nakkebåndet, men husk på, at hvis man tænker biomekanisk, så er det ikke en muskel i forparten der skal løfte ryggen, det er hele bugmuskulaturen og de støttende muskler i resten af kroppen. desuden er der ingen der har snakket om at rygmusklerne skulle være statiske, men de er stadig med til at bære rytteren og beskytte hestens rygrad nøjagtigt lige som hos mennesker hvor musklerne i muskelkorsettet omkring rygraden sammen med bugmusklerne er med til at bære både os selv, og det vi løfter på. Der skal en spænding til fra vores maveregion for at aktivere rygmusklerne korrekt, det samme gør sig gældende for hesten.
Indspændinger er ikke nødvendige. Og så er alt nødvendigt sagt om den sag. Man kan bruge dem eller lade være, man kan få et resultat som man synes er godt, eller ikke. Men ingen af tingene ændrer på, at indspændinger ikke er nødvendige. Ved man hvad man laver når man arbejder en hest fra jorden, så er er ingen grund til at lægge hjælpetøjler på en hest i arbejdet. Vil man vænne hesten til en indvirkning fra biddet, så er indspændinger en mulighed, -men det er bestem ikke den eneste, -eller den eneste rigtige. Spørgsmålet man kan stille sig selv er: Hvis jeg ikke er dygtig nok til at få et godt resultat af træningen fra jorden uden indspændinger, - vil det så hjælpe mig at bruge dem?
jamen tak fordi du lige kategoriserer mig som dårlig rytter... det er fint at du mener at indspændingerne ikke er nødvendige og du ikke vil bruge dem... men lad da venligst være med at strø om dig med fordomme omkring nogle mennesker og en metode som du åbenlyst ikke kender til? Du vil måske så også ytre dig omkring at indspændingsmetoden er ordineret af en dyrlæge, der i øvrigt også er uddannet kiropraktor, han ved heller ikke noget som helst og har ikke forstand på hvad han laver, for du ved bedre?
Jeg ved ikke med Linda V, men det ville være   vurdering 
hvilket belæg har du for at "outranke" en fagperson?
Samme belæg som jeg har for at "outranke" topryttere, kære Karina! 
Jeg beskylder på ingen måde indspændinger for pr. definition at være stressende eller synd for hesten, forudsat at de ikke er for stramme. De fleste heste kan hurtigt lære at de skal acceptere indspændingerne - og ja, så kan de slappe fint af og være glade med det. På den måde som jeg træner gør det bare ikke noget godt for hestens uddannelse. Min bemærkning angående berideren var ikke ment fordømmende. Jeg mener bare, at hvis berideren forventer at hesten giver efter på tøjlen, når han tager i den, så er det nok nemmest og mindst stressende for alle parter, hvis den har lært at gå i indspændinger - men det er bare ikke den måde jeg ville vælge at gøre det på.
det er nemlig der humlen ligger - at de ikke skal være for stramme, indsnøringer (=stramme under-lod-indspændinger) gavner ikke nogen noget godt - men en korrekt tilpasset indspænding er en super god vejleder og forberedelse til den let anstillede tøjle... Jeg arbejder ikke i at fiksere hesten, jeg arbejder med at indspændingssystem der giver hesten mulighed for at runde sig både til indvendig og udvendig (lidt en umulighed i longen  ) dne er lidt svær at forklare faktisk den skal nok ses:-P jeg respekterer fuldt ud at du vælger at benytte en anden form for træning, end både jeg og solholtgaard - men kan have svært ved at acceptere, at respekten ikke går begge veje? Moekkvi: du er måske selv faguddannet inden for hestens anatomi og fysiologi, knogleopbygning og muskelopsætning? som jeg skriver til charlotte - jeg respekterer andres måder at træne på, men jeg vil ikke acceptere, at fordi jeg følger en anden vej (i samråd med diverse fagpersonel) at både de og jeg skal betegnes som værende dumme og ignorante?! det hører da ingen steder hjemme... Jeg har selv to heste i mine hænder som trænes efter de metoder, som begge udvikler sig i en rigtige retning rent muskelmæssigt og mentalt om man vil, ingen af mine heste er stressede eller spændt op eller ulykkelige i arbejdet, men viser begge interesse og arbejdsvillighed... Den ene er faktisk tilredet uden brug af hjælpetøjler, og denne hest skal først nu, i en alder af 6 år, til at lære at forstå, at en let anstillet tøjle ikke er farlig og holder den tilbage, den har for første gang i sit liv prøvet at blive longeret med indspændinger, det er foregået uden stress, og med en hest hvis udtryk skiftede fra forvirret til fokuseret og villig når den arbejder... Så nej - jeg vil ikke vove den påstand at hverken jeg eller dyrlægen/kiropraktoren ikke ved hvad vi laver... men måske du skulle sætte dig ind i andre træningsmåde med et mere åbent sind frem for at dømme dem der ikke gør det på samme måde som du?
Nu er indspændinger ved longering, endnu en af de ting, som får skyld for, at være de "moderne" berideres penge-tjenende genvej, og ikke en del af den mere mere "klassiske" uddannelse af dressurhesten. Podhajsky er direkte imod longering uden indspænding, og kigger man hos Muesseller, (der jo er garanten for god hesteforstand), så står der .... "Longering er gavnlig, når hesten skal bringes i rolige, svingende gangarter, uformålstjenlig, når hesten bringes ind i en bestemt form. Det afgørende ved longearbejdet er, hvorledes indspændings og opspændingstøjle spændes, og den ensartede kyndige anvendelse af longe, pisk og stemme. Disse to sidstnævnte indvirkningsmuligheder erstatter rytterens lænd og schenkler, mens tøjlen mere eller mindre aktive indvirkning reguleres gennem longen og den passive indvirkning gennem en tilsvarende indspænding af tøjlerne. Indspændingen af tøjlerne såvel som indvirkningen med stemme og pisk kræver kyndighed og forståelse, men også koncentration. Under arbejdet må man ofte kontrollere indspændingen. Longering er vanskeligere end i almindelighed antaget." Så sendes hesten til en berider, der magter brugen af indspænding, så er han netop trænet i overensstemmelse med de gamle klassiske teorier, og ikke ifølge det misk-mask af rygklappe-teori, der trives på HN.
Hej Vi har købt en hest der er redet reglmæssigt, men meget op ad bakke så han mangler muskler bagtil, det er vi nu igng med og vil så høre jer hvilke foder i bruger til jeres heste der er i intensiv træning og som skal bruge noget ekstra til at sætte muskler og tage lidt på. Gerne en fuld foderplan hvis i har det  Håber på god feedback
Hej Jeg ville mene at i kan bruge Performance kräutermüsli fra deucavallo, som er et energirigt foder. Der er tilsat E-vitamin som er med til at sikre en bedre muskelopbygning. Vi bruger det til vores heste:-)
Karina82: Jeg har mødt et væld af fagpersoner i mit liv og har sjældendt været enige med dem i alt. Nogle er virkeligt dygtige, andre inkompetente og andre igen fantastiske indenfor visse områder og ikke specielt imponerende indenfor andre. At man har gennemført dyrlægestudiet og er fagligt kompetent, er ikke ensbetydende med at man er ekspert i alt hvad træningen af heste indebærer. Så ja, jeg tillader mig at være kritisk overfor dyrlæger, ligesom jeg er det mht. beslagsmede, sadelmagere og undervisere. Ellers kunne det jo være ligegyldigt hvilken een man brugte, sålænge vedkommende blot havde et eksamensbevis af den ene eller anden art... At du tager det personligt, at jeg ikke falder på næsen over din unavngivne dyrlæge, det kan jeg altså ikke rigtig tage mig af. At jeg ikke skulle respektere andres måder at træne på, forstår jeg ikke. Jeg er dybt uenig i stort set alt hvad du har skrevet og vælger kun at kommentere på dyrlægen. Hvorfor skulle det være respektløst? Anyways, jeg har nu sat mig ind i andre måder at træne på - og jeg har set følgevirkningerne. At jeg ikke bifalder visse metoder betyder ikke nødvendigvis at jeg bare ikke forstår dem...
du må hjertens gerne få et navn: Martin Hinrichsen, tysk dyrlæge og kiropraktor... der er ingen der forlanger at du falder på halen over den trænignsmetode jeg bruger, den virker for mig, men ikke nødvendigvis for dig... du ser mig heller ikke komme med andet en konkrete eksempler i mine svar der forholder sig til de heste jeg har i ridning, om longering uden indspændinger virker for andre negligerer jeg ikke til uvidenhed - altså jeg respekterer at de benytter den metode der virker for dem... det læser jeg som en kommentar på mine kompetencer som rytter og longefører - altså at i og med at jeg benytter metoden med indspændinger, så ved jeg ikke hvad jeg har med at gøre, og jeg gør ikke mit longearbejde godt nok... så jo du udviser da i den grad mangel på respekt over for den måde jeg har valgt at bruge, samtidig med at du sætter dig over en fagmand med speciale i hestens anatomi og fysiologi - og for at pensle det ud - bevægeapparat....
Jeg ville ik spilde mere tid på sådan en berider, selvom de fleste nok bruger det. Men det er jo også meget forskelligt hva folk synes er godt, flot og fornuftigt. Det er mit indtryk, at de fleste vil ha hesten til at træde til tyngdepunktet med forbenene og ha vild haseaktion og så ska den selvfølge bukke nakken.. Og det er jo bare ik lige sådan jeg ser på det. Jeg har longeret rigtig mange heste med indspændinger af forskellig art på job, men har nok aldrig været tilhænger. Jeg har set longering med alt muligt tingeltangel millioner af gange (arh det ved jeg ik   ), men ka ik lige huske en der - set med mine øjne - har haft rigtig gavn af det, uden en masse ulemper samtidig.. Men jeg mener jo heller ik, det er smart at sætte longen i biddet, i forhold til hvirvelsøjlen osv.. Og mener heller ik heste ska ha støtte på biddet - kontakt er noget andet (i min verden). Men det er jo også et definitionsspørgsmål. Håber ik jeg har skudt nogen ubevidst. Held og lykke med hyppen 
er det ikke bare et spørgsmål om brug af ord? altså ordkløveri?
Jeg kan vel næppe klandres for Lindas skriverier, kan jeg? Jeg har ikke udtalt mig om dine evner som rytter, men hvis du ikke forstår noget så simpelt som forskellen på støtte og kontakt, så er det muligvis det næste emne jeg tager hul på...  
rundstyk - my bad - for lidt søvn med en hund med nældefeber sætter sit præg  for mig er støtte og kontakt noget nær det samme, da det aldrig vil være tilstræbeligt at have andet end et let sug på tøjlen, og det får man ved at bearbejde den energi der kommer bagfra, nemlig fra motoren - aka rumpeteren  så hvis du forstår støtten som værende at have 20 kg i hånden og kontakt som værende som jeg forklarer ovenfor - så er det et spørgsmål om opfattelse, eller ren og skær ordkløveri  ellers må du forklare mig hvad du mener forskellen er??
Kiiri: Billedet du viser, illustrerer nok i grunden meget fint, hvorfor vi ser forskelligt på indspænding. Når jeg ser billedet, ser jeg en hest, der bliver longeret med indspændingstøjler på en (fra hvad jeg kan se ud fra det lille klippede billedet) rimelig pæn måde. Den er ikke snøret sammen og har nogenlunde plads fortil. Den tager næppe skade af det, men i en træningsmæssig sammenhæng, er det stræk, indpændingen her muliggør, bare ikke tilstrækkeligt. Hvis hesten skal lære at bruge ryggen helt optimalt og udvikle muskler mest effektivt, skal den have mulighed for at strække halsen frem i helt vandret position. Selvom hesten på billedet ikke er snøret sammen og næppe lider varige mén, vil den ikke kunne strække næse og hals det sidste afgørende stykke frem. Sænker den halsen det sidste nødvendige stykke, vil den blive presset længere ind med næsen (hvilket vil betyde at den ikke får tilstrækkelig ganasche frihed), og skal den have næsen det sidste stykke frem, ville den skulle hæve halsen for at få plads til det. Generelt er jeg imod brugen af indspændinger, da det i bund og grund blot er et forsøg på at placere hestens hoved i en bestemt position. Sådan som jeg betragter samlingen og træningen i det hele taget, er hovedets placering RESULTATET af, hvordan hesten arbejder i resten af kroppen. Før end jeg har fået hesten afslappet og fået den til at arbejde bedre med bagpart ryg og især bugmuskulatur, kan jeg slet ikke forvente at hesten kan bære sit hoved og hals i en lang fremstrakt position (ligevægt), og før jeg har fået den til at arbejde rigtig meget med sig bagpart, så bagparten begynder at bære mere og mere vægt, kan jeg ikke forvente at den kan holde sit hoved og hals i en mere vælvet og evt. også rejst position. Fikserer jeg hestens hoved i en eller anden position (for det er det, man gør med indspændinger, uanset hvordan man vender og drejer det - ellers var det ingen ide i at bruge dem), beder jeg hesten om et resultat, før jeg har givet den forudsæningerne for at udføre resultatet. I stedet for at fokusere på at få hestens krop til at arbejde korrekt (herunder også få hesten afslappet) placerer jeg med indspændingen blot dens hoved i en eller anden given position - det kan så være en mere eller mindre snæver holdning, men det er mig, der via indspændingen placerer hovedet der, og ikke et resultat af måden hesten arbejder på. Jeg kan så håbe på, at det med tiden også vil medføre at hesten får styrken til at arbejde korrekt, men det har jeg personligt stadig tilgode at opleve ske. Uanset hvad, så er det i mine øjne at gribe tingene an i den helt omvendte rækkefølge og starte med den form, man ønsker skal være resultatet fremfor at starte med at lære hesten de ting der på sigt skal gøre den i stand til at gå i en eller anden bestemt form eller ramme.
Man kan i øvrigt ikke sammenligne brug af indspændingstøjler med brug af sadlen. Sadlen prinære (og åbenbart glemte) formål er, at fordele rytterens vægt jævnt på et større område på hestens ryg samt at støtte rytterens opstilling og balance. Med mindre man er en forholdsvis dygtig rytter, med en god balance og som er i stand til blødt at følge hestens bevægelser uden sadel og uden at balancere sig i tøjlerne i stedet, kan ridning uden sadel blive en pænt ubehagelig oplevelse for både hest og rytter. Sadlens formål er altså ikke at få hesten til at arbejde på en bestemt måde eller i en bestemt form, men derimod at skåne hestens ryg for ukontrollerede bumpen rundt og skåne (den mindre balancerede) rytter for at falde af med alt for jævne mellemrum. Sadlen i sig selv pålægger ikke hesten at arbejde i en bestemt form og (så fremt den passer) har for så vidt ingen indvirkning på hestens bevægelsesmønster. Indspænding og andre træningsredskaber er designet til at få hesten til at foretage sig noget bestemt - fx til at bevæge sig på en bestemt måde, gå i en bestemt form osv. Denne type af redskaber er derfor ikke sammenlignelige med en sadel eller en ridehjelm for den sags skyld... 
Jeg har tidligere selv brugt indspændinger ved longering, men var lidt bekymret da jeg skulle i gang med den første unghest. Så var jeg på Katrinelund til en hel dag om træning/tilridning af ungheste og de havde, syntes jeg, et super alternativ. I stedet for indspændingstøjler lagde de en glidetøjle. Resultatet er at hesten har stor bevægelsesfrihed og selv finder ud af at lægge sig dybt/ rund mv. Den kan så kortes lidt når hesten bliver stærkere i bag og der ønskes mere samling fortil. Der bliver aldrig den samme panik på unghesten og jeg har nu haft gode resultater på 3 ungheste. Den sættes mellem forbenene, (nogen sætter den i siden) op i biddet og fastgøres i ringen i midten af longeringsgjorden.
Hvis du absolut, absolut, absolut skal bruge hjælpetøjler og ikke føler dig dygtig nok uden - så brug en gammeldags chambon. Dvs sådan en UDEN elatik og sæt den op og ned mellem forbenene. Ikke igenmem biddet. Hvis hesten spænder og løfter hovedet meget (der skal en del til) så gør den ind og trykker let i nakken. Når hesten sænker hovedet nedad og ikke indad - så forsvinder presset i nakken igen. Den gør ikke at hestens hoved bliver tvunget ind og den berør heller ikke biddets påvirkning. Jeg har aldrig selv brugt hjælpetøjler og kommer aldrig nogensinde til det. Men HVIS folk absolut skal bruge dem, så brug for pokker en gammeldags chambon da den ikke hiver hesten ind fortil når hesten tager hovedet op og prøver at holde balancen (især den unge hest) Jeg har set den gammeldags chambon brugt og det ser meget bedre og mere fornuftigt ud.     (billleder fra nettet)
Ja, jeg syntes så at indspændingstøjler er noget fanden har skabt og virkelig kun er til for dem, der ikke har tiden til at lade deres hest gå korrekt selv! Søndergård: Puha, er de ikke kommet væk fra det endnu? Jeg har arbejdet på Katrinelund for 10-11 år siden, der "lærte" jeg hvordan man tilrider, kan du sige, knækker? ungheste og hvordan man longerer med glidetøjler.. Jeg var naiv og tænkte "Næhhh hvor går hestene fint"  Jeg havde dengang en stor DV dreng på 180 i stg, super sød og nem at ride, men han skulle da longeres, skulle han... Så jeg gjorde som lært, sadel på, trense på, glidetøjler på og de blev så lagt under stigremmene og spændt sammen i sædet... Hesten blev så bange og fik så ondt i munden over den modstand det gav, at han stejlede og bakkede til han satte sig på røven.. Jeg græd og græd, mens jeg sagde undskyld til ham, det var grusomt at se  Jeg SKAMMER mig stadig den dag idag over jeg bød ham dette og har aldrig nogensinde siden spændt mine heste ind!!! Nej tak, jeg bruger nu istedet tiden på at lære hesten at gå korrekt selv og har smidt biddet ad H til nu også... TS: Er det et krav fra beriders side, så ville jeg finde en anden berider!!!
Send du bare din hest i tilridning ved denne berider. Indspændinger er ikke farlige, og er et rigtig godt "arbejdsredskab", og ikke noget hesten tager skade af, ved folk der ved hvad de laver. Men der kommer ALDRIG enighed om det et steder som HN, og her på HN findes der så mange folk, der er klogere end både dyrlæger, berider, GP ryttere, kiopraktorer, ja en masse fagfolk  Indspændinger kan sagtens bruges så hesten arbejder korrekt henover ryggen, dem der siger modsat, er simpelthen folk der ikke har lært at bruge dem korrekt. At longerer korrekt og effektivt, er ikke bare noget man gør, men faktisk noget som de færeste desværre kan, og som mange ikke har lært, da de fleste jo ikke ligefrem får undervisning i denne disciplin. Jeg har igennem årene arbejdet med mange heste i longe, og vi har brugt det som en meget effektiv arbejdsmetode til både højtuddannet heste, samt ungheste. Jeg har også selv klargjort hopper, specielt ældre til eksteriør kåringer, i longe, og med rigtig gode resultater. Jeg har også fået trænet heste ude i byen, alle i longe med indspændinger, og de er ganske velfungerende heste idag, på højtplan. Vi snakker både kåret hingste, sportsheste på højere niveau og fløjhopper, og ja et af min afkom er også i træning nu, både med indspændinger, skridtbånd, løsspringning og det hele, og den STORTRIVES. Men drop at diskuter det herinde, der kommer aldrig enighed, og er du ellers glad ved denne berider, så send din hest afsted i tilridning. Annette
Nu er jeg ret sikker på jeg ved hvilken 6-årige du omtaler, og han har altså prøvet indspændninger før - både i longen og under rytter. Og forstår ikke helt hvori det smarte ligger, at hesten ikke stopper for tøjlen?
hej jeg har en lille tyk shetlandspony som ik rigtig har fået trænet ordenligt i et par år. jeg kunne godt bruge nogen tips til nogen genoptrænings øvelser eller hvis nogen har prøvet det, så kunne jeg måske efterligne lidt  hun kan ik rides på håber i vil hjælpe mig!!
Ud og gå nogle lange ture ville jeg sige 
kan gå som håndhest - så rid nogle gode ture med hende 
Ja, det kommer jo ikke bag på mig  Så må alt debat om hestemishandling vel forstumme for en tid, i det mindste Annette
Det er så nemt at afvise andre med påstande om religionskrig og om at HN kun er selvbestaltede eksperter, der tror de ved bedre end fagfolk og topryttere... Men jgeg savner stadig helt grundlæggende, at de personer, der taler for indspændinger eksempelvis, begynder at argumentere for, HVORFOR indspændingerne virker efter hensigten, HVAD det er indspændingerne gør ved hestens krop, som er ønskværdigt. Man kan sige meget om HNs "hellige krigere" men der argumenteres i det mindste på et rimelig velargumenteret grundlag - ofte med udgangspunkt i hestens fysik og/eller psyke. Jeg ville sådan ønske nogle af alle fortalerne for indspænding o.lign. ville forsøge sig med egentlig argumentation for deres metoder. For nej - at hesten aldrig har taget skade af lidt indspænding, at sådan har man altid gjort eller at sådan gør toprytterne også er bare ikke nogen særlig fyldestgørende argumentation... Det er muligt det er rigtigt, men det giver os ikke en større indsigt i metoden og hvorfor den virker eller ikke virker...
Tusindfryd, nu er det ikke alting, der er nemmeste at forklarer på skriftsprog, men som er nemmest at lære/forklarer på en ridebane, men jeg skal prøve at give det et lille forsøg  Jeg har intet mod indspændinger og longe arbejde, og jeg har endnu ikke til dato, ikke oplevet en eneste hest, som jeg ikke har kunne forbedre eller bygge muskler op på, i en longe med indspændinger, eller ved at arbejde dem fra jorden i lange linier, både på volte, og "frit" på banen. Lidt baggrund først. Jeg har arbejdet for forskellige berider, og specielt en jeg var ved, gik meget op i korrekt longearbejde, og jeg er rigtig glad for idag, at han gjorde det, og lærte så meget fra sig. Som han sagde, det er faktisk svære at longerer en hest korrekt, end det er ride korrekt. Mange der longerer de arbejder ikke med hesten, selvom de måske tror det, de motionerer i hans øjne. Vi kunne godt få opgaver der skulle løses vi longe arbejde, hvor vi så fik en uge eller to, til at løse et problem selv, og så kom han og tjekkede om det lykkes, og det virkede altid når vi sad på ryggen af hesten igen. Når jeg longerer, så bruger jeg aldrig desideret stramme indspændinger, men har en længde der lige passer med at når hesten f.eks. slår fra eller slipper fortil, så tager de fat, men når den kommer korrekt frem bagfra og op over ryggen og søger frem og ned, jamen så giver de ikke modstand (En af de ting der er nemmere at vise, end forklarer på skrift). Jeg starter altid med at skridte hesten i god tid, uden indspændinger, giver den et par omgange uden i trav, og så kommer de på. Herfra arbejder jeg med utrolig mange overgange og tempovekslinger, faktisk hele tiden. Tempovekslingerne, er selvfølgelig noget jeg har indøvet inden, altså at hesten kender mine signaler, for frem og tilbage, og det sker i næste alle tilfælde for stemmeføring og kropsignaler. En afkortning, er ikke ens betydende med at hive hesten i munden. Jeg holder longen som var det en tøjle, det vil sige at går hesten venstre om, så har jeg den en venstre hånd, som var det en tøjle, og på den måde, kan jeg med en meget let hånd, godt give en lille kort anholdende halvparade, vi snakker minimale signaler, som ikke kan ses med det blotte øje, såfremt det er nødvendigt. Jeg kan også finde på at longere over bomme, og her kan de med fordel ligge i en vifte, således at hvis hesten går yderst i viften, er den nødt til at øge skridt længden lidt, og går den inderst er den nødt til at korte ind. Man kan evt. også ligge bomme to steder på volten, således at der først er en afstand hvor den skal øge tempoet lidt, en afstand uden bomme, og så hvor den skal korte ind, her vil hesten naturligt lære at tænke sig om, og komme frem og tilbage, det forstærker man jo så med sine signaler for frem og tilbage. Jeg arbejder aldrig meget mere end et kvarter maks tyve minutter i longe, og skridter altid heste godt af til sidst, uden indspændinger. Jeg har til dato ikke oplevet en hest der er blevet skadet ved det her arbejde, men jeg har oplevet heste som virkelig har dannet gode muskler i overlinie, fået strammet maven godt op, og jeg har også oplevet heste, som har forbedret deres gangarter på denne metode. For nogen år siden, fik jeg en hoppe ind i træning til en kåring, og den skridtede som en gris, og var så usmidig i sin overlinie. Jeg gjorde det hurtig klart, at her var maks en DS hoppe, både med type, brug af overlinie og gangarter. Men jeg fik den dog forbedret så godt, at den vist fik 7 i skridt, og da jeg fik den ind, der skridtede den maks til et 5 tal, den var så usmidig, og den blev kun longeret og gået ture med, intet andet. Der er utrolig forskellige holdninger til det her, og det vil altid skille vande. Men jeg tror det i bund og grund, også lidt det har noget med at gøre, at mange har "valgt side" hvis man kan sige det sådan, og så er det "de andre gør" meget forkert, og det "vi gør" rigtig. Jeg har personligt intet imod, dem der træner deres heste anderledes, og de må gøre det lige så tosset de vil, jeg har da også stået og kigget på det til tider, men jeg kan godt bliver lidt træt af at hører den evige prædken, om os som måske er mere "traditionelle" eller hvad man skal kalde det, nærmest ikke har forstand på tingene, og mishandler vores heste. Det drejer sig også om forskelligt syn på hestene, og hvad den "gode heste" er. For mange af de billeder jeg tit ser herinde af heste trænet på "den anden måde" hvis jeg skal kalde den det   Altså f.eks. longe uden hjælpe midler, hvor hesten søger frem og ned, med super aktive bagben. Der ser jeg tit en hest der går på forparten, i lunte tempo, hænger med hoved og har alt andet en aktive bagben. Men hvad mere vigtig er, at jeg ser gerne andre racer end f.eks. varmblod´s heste, eller knap så gode varmblod´s heste. Det er der ikke noget galt i, og der skal være plads til alle. Men man er også nødt til at forstå, at der hvor vi med den organiseret varmblod´s avl, hvor de fleste af os avler for at lave sportsheste/atleter, der er man nået så meget længerer, det er heste med en helt anden arbejdsindstilling, lyst til at arbejde, og med mange flere gear og knapper, end en blanding mellem Musse og Max. Når jeg siger "aktive bagben" og heste bruger sig op igennem kroppen, så er det ret sikkert med helt andre briller, og nok også med højere forventninger til niveau. F.eks. hvis bare jeg tager min gode gamle hoppe på 16 år, der går med 8 føl i maven. Hun har ikke lavet noget i mange år, andet end at gå og hygge sig på folden. Men hun var som ung, meget nemt at f.eks. samle ind i piaf arbejde fra hånden af. Der skulle næsten ingen ting til, men hendes naturlige reaktion, når ting bliver svært, eller hun ikke er tilfreds med ting, er også at sætte sig bagtil og løfte sig fortil, en fantatisk evne, hvis du spørger mig. Da jeg gik en tur med hende forleden dag, fordi hun havde hævet ben, så går hun helt af sig selv, også selvom jeg ikke har fat i hende, og søger frem og ned, runder sig op over ryggen, og så nemt som ingen ting, kan bøje sig frit til begge sider, og kan placerer næsen helt inde ved bringen, uden tvang. Jeg gik faktisk lidt og grinte og tænke "Puha La Dia, pas nu på vi ikke bliver meldt for mishandling, når nu du går helt der inde og nede med næsen" Hvis jeg for sjov havde prøvet at samle hende sammen, så vil jeg næsten med garanti, sige jeg havde kunne få hende til at stå og piaffere. Det er jo fordi det er nemt for hende, og naturligt for hende, og det er klart, at sådan en hest, vil man få meget mere nyttigt arbejde ud af i en longe f.eks. end Musse/Max blandingen. Det er jo fordi der i flere generationer, er avlet efter en hest, der har lyst til at arbjede, og har evnerne til det. Hendes bror er f.eks. flere gange blevet fremhævet for at være en af de ungheste i Tyskland med en helt fremragende piaf og passage. Det er velogmærket rene holstener, og ren springafstamning. Som sagt, det er svært at forklarer, og jeg har min helt egen lomme filosofi for hvorfor tingene er som det er, altså så delt, men det er en helt anden snak  Annette
Tak for dit svar Annette  Det jeg dog først og fremmest efterlyser, er mere overvejelser omkring, hvad det er man opnår i hestens krop, ved at bruge indspændinger. Og hvordan dette adskiller sig fra det, man opnår ved longering uden. Når jeg longerer (det gør jeg af andre årsager ikke ret tit), er mit fokus 1) hesten skal slappe af i longen så den af sig selv sænker halsen og strækker næsen frem (her mener jeg ikke at hesten sænker halsen og sætter næsen ind mod bringen, men at den bærer halsen i en strakt og lav position, med næsen strakt ud foran lodret). og 2) når hesten slapper af og bærer sig afslappet og taktfast i en strakt position begynde at arbejde med tempo vekslinger for at få endnu bedre aktivering af bagparten og bedre indundergriben med bagbenene. Det jeg ønsker er at hesten begynder at løfte sin ryg og forpart ved hjælp af bugmuskulaturen og rygmusklerne og i særdeleshed musklerne omkring skulderbladet. Ikke ved at stræk af ledbånd og sener og ved at bruge underhalsen til at flytte forbenene fremad. Dette lader sig (mig bekendt) ikke gøre, hvis hesten ikke har fuld frihed til at strække halsen frem, ligesom det heller ikke lader sig gøre, hvis hesten spænder op eller går bag lodret med næsen. Af tidsmæssige årsager (er på vej ud af døren) vil jeg lade være med at repetere hele biomekanikken omkring hestens bevøgelsesmønster. Det er vist også gentaget rigtig, rigtig mange gange af os "hellige" herinde. Men jeg kunne stadig godt tænke mig en egentlig fysiologisk forklaring / argumentation for, hvad man mener at opnå i hestens krop med indspændinger og hvilke muskler man mener at træne når man bruger indspænding. Altså hvad er det for funktioner man aktiverer med indspændingen. Dette er helt åbent ment, og ikke på nogen måde sarkastisk   Jeg kan godt forklare, hvad jeg mener, der sker, når man spænder hesten ind, men jeg synes det kunne være interessant at få samme forklaring fra en, der er tilhænger af redskabet i stedet 
Nu ved jeg ikke om du har misforstået mig, og tror at når jeg longerer, så går mine heste med næsen inde i bringen. Det beskrev jeg bare at min dejlig gamle hoppe på 16 år, er så smidig fra naturens side, så når hun går det i hånden med trense på, så går hun og gør det tit af sig selv. Det er jo et faktum at en hest skal slappe af, for at kunne arbejde korrekt, men jeg skal være ærlig, at det troede jeg ligesom alle viste. Det er klart en hest der tåger rundt, hvilket jeg sjældent oplever, så går jeg ikke igang som ovenstående. Det du beskriver, er jo faktisk det samme som jeg gør, at hesten søger frem og ned, op over ryggen, som jeg også skriver, og det kan sagtens lade sig gøre med indspændinger. Det kan jeg ikke helt tyde, i dit indlæg, om du mener det kan den ikke ?? Annette
Annette: Jeg tror, at enten forstår vi noget forskelligt med "frem og ned" eller også forstår jeg ikke, hvorfor du anvender indspænding:) Når jeg taler frem og ned, mener jeg en sænket og helt fremstrakt hals, sænket hoved og næsen strakt frem så den er foran det lodrette plan og med fuld frihed v. ganaschen. Altså så ryg, hals og nakke danner (så vidt hestens bygning tillader det) en vandret, lige linie. Hvis dette skal opnås med indspænding, skal indspændingen være så løs, at den slet ingen som helst effekt har, og så er der jo ikke den store fidus i at bruge den  Hvis man benytter indspænding på en måde, hvor hesten faktisk mærker den har indspænding på (også selvom man ikke snører hestens hoved ind til bringen), så vil hesten på et eller andet tidspunkt møde modstand når den forsøger at sænke halsen samtidig med at den strække den og næsen og frem. Det betyder at indspændingen vil komme til at blokere for at hesten kan strække sig helt frem i vandret / ligevægt, og dermed også for, at hesten arbejder helt optimalt og bruger de ønskede muskler fuldt ud. Hvor meget indspændingen blokerer, afhænger naturligvis af, hvor meget den er strammet. Når og hvis hesten slapper af, vil den gradvist og i længere og længere tid ad gangen selv vælge at bevæge sig med sænket og strakt hals. Dette kræver muskler, som gradvist skal opbygges, og derfor vil man også opleve, at hesten bliver bedre og bedre til det, efterhånden som den bliver mere trænet. Og så kan man jo gå igang med tempovekslinger, bomarbejde, halve parader i longen osv. Men da en afslappet hest netop selv ( i det omfang den fysisk er i stand til det) selv vil vælge den position jeg tilstræber, ser jeg ikke nogenen grund til at fiksere dens hoved i en position. Derudover risikerer jeg med fikseringen af dens hoved (selv hvis jeg kunne fiksere det i den helt fremadstrakte holdning jeg ønsker) at forlange at hesten konstant bærer sig i en holdning den i starten kun kan klare lidt ad gangen. Og da jeg med indspænding fratager den muligheden for at søge dybere (mens den er strakt) eller hæve halsen vil den i stedet kompensere ved at bruge underhalsen og sænke ryggen, mens den stadig går i en form der syner rigtigt. Uden indspændingerne går den kun "rigtigit" i det omfang, den kan klare det og når den slapper af, hvilket træningsmæssigt dels er nemmere at håndtere for mig (hesten går kun rigtigt, når den faktisk slapper af og kan arbejde rigtigt) og dels lærer jeg ikke hesten af dens hoved skal holdes i en bestemt situation, uanset at resten af kroppen ikke længere "hænger sammen". Jeg mener ikke hesten per definition tager varigskade af løse indspændinger, men indspændingerne er på ingen måde nødvendige, ligesom de faktisk hæmmer resultatet mere end de gavner. Men derfor vil jeg stadi gerne høre argumenterne for at indspænding er nødvendigt (hvad opnår man, som ikke kan opnås uden?) og argumenterne for, hvordan de påvirker hestens krop henimod det resultat man ønsker.
Jamen, hvis du mener ala den frieser der er billeder længere oppe i tråden, så er vi ikke enige  Jamen jeg er jo af den holdning, at for at få aktive bagben, og virkelig få hestene til at arbejde over ryggen, så er man også nødt til at have et sug på tøjlen, der tror jeg heller ikke vi er enige. Men som jeg siger, vi bliver ikke enige, og jeg begiver mig ikke ud i lange diskutioner om det ene og det andet, det har jeg prøvet flere gange her på HN, og jeg bliver bare så irreteret  Jeg ved en hest kan arbejde korrekt i en longe med indspændinger, jeg har set og gjort det selv mange gange. Jeg kan godt se hvornår heste fungerer korrekt, og hvornår de ikke gør, og det ser jeg også tit i longe med indspændinger. Der er ikke nogen grund til at diskuterer stolpe op og stolpe ned, for vi bliver ikke enige  Annette
Jeg mener friseren går for dybt i forhold til hvad det endelige mål i longen er. Men den form friseren går i kan (når den forekommer i træningen - jeg tror billederne af frisren stammer fra en billedserie, der viser forskellige stadier i longering) er som regel den form, en hest, der er begyndt at fatte fidusen i at strække sig frem, men endnu mangler styrken til at bære sig helt i vandret, vælger. Her strækker den sig frem, men led og sener løfter ryggen mere end musklerne gør. Men for mange heste er den form det første skridt, når de begynder at forstå at de skal strække sig, og at det er ganske behageligt at bære sig fremstrakt og med mere løftet ryg. Det er for mig langt mere ønskværdigt at hesten søger for langt ned, når den ikke kan bære sig i den optimale facon, end det er at jeg fikserer dens hoved i en position, hvor den ingen mulighed for aflastning har. Men nej - den facon friseren går i er heller ikke mit mål. Halsen er (som det ses) ikke vandret og hesten tipper forover. Jeg tror dog, vi har forskellige opfattelser af, hvad korrekt er. Det er sådan set også ok. Jeg postulerer ikke at jeg ligger inde med den endegyldige sandhed. Men netop derfor er jeg altid interesseret i at høre argumenterne bag den måde, andre gør tingene på. Mit problem er blot, at jeg har svært ved at finde nogen egentlig argumentation baseret på hesten fysik og bevægelsesmønster, der forklarer hvad man opnår med indspændinger, der gør dem så fordelagtige. Men de forklaringer er nok svære at finde frem til 
Jeg kunne da godt tænke mig at læse undersøgelsen i sin helhed, jeg har lidt svært ved at forholde mig til "gangbarheden" af notitser i Ridehesten... Så vidt jeg kan se, er den nævnte professors primære forskningområde fertilitet, men det kunne da helt sikkert være interessant læsning. Det kunne være spændende at vide hvorvidt der er foretaget målinger af cortisol-niveauet hos hestene undervejs i forløbet, eller blot efter longeringen, i hvor lang tids varinghed longeringen forløb, om hestene var vant til at blive longeret, alderen på hestene, type etc etc. Stress eller ej, så får den slags undersøgelser ikke mig til at smide indspændinger på nogen hest. At hesten ikke nødvendigvis er stresset, får den ikke til at gå mere korrekt af at blive spændt ind med hovedet inde ved bringe, og hvad er så pointen?  
Det undrer nu heller ikke mig, selvom det er lidt svært at gennemskue hvad der ligger bag ordene "kortvarig" og "moderat". Det spiller selvfølgelig også ind om hestene er vant til det osv... Men der er helt sikkert stor forskel på "kortvarig moderat indspændning i longe" til det mange ryttere byder deres heste i det daglige   Jeg ville nu stadig ikke anbefale en longering som den omtalte, men det er ikke af stress-mæssige årsager...
Der er undersøgt for én ting: stress. Og alligevel står der intet om i noten hvilken type heste de har brugt - ungheste, rideskoleheste (tillært hjælpeløshed og ja det giver ikke meget stress hos hestene ovs.) Samtidig er det uden rytter på ryggen som sidder og filer med bidet. Det er en 'rolig' hånd og derfor på ingen måde en efterligning af virkeligheden. Det i sig selv mindsker også stressen fordi det er forudsigeligt i en longe, det er det ikke med en rytter på ryggen, hvor hesten aldrig ved hvordan den via et hårdt træk i tøjlen får krænget den rollkuret hals rundt til den ene side eller den anden side eller bliver bremset hårdt op fortil fordi rytteren mener hesten har gjort noget forkert. Og der er er ikke undersøgt for skader i nakke, hals, manke m.m. som følge af langvarigt brug. Det er et emne der ALDRIG vil kunne blive undersøgt til bunds da videnskabelige undersøgelser altid kun undersøger en ting ad gangen - for at kunne skille tingene ad, og det at ride roll kur påvirker hestene som helhed. Endvidere er der problemet med at heste ikke er ensartede nok som f.eks. lab.mus er det, minigrise m.m. som jo netop er fremavlet med det mål at være helt ensartet dyr til at gøre forsøgene mere nøjagtige. Der står da også med småt sidst i noten:  Men jeg kan rigtig godt forstå at global dressage forum har udvalgt lige præcis denne undersøgelse - men det forekommer mig ikke særlig overbevisende.
For mig er den der undersøgelse ikke særlig overbevisnde om noget som helst. For at arbejde efter den naturvidenskabelige metode som er den man arbejder primært efter i dag - så skal man holde alle andre faktorer konstante end den man ønsker at undersøge. Dette kan naturligvis gøres på mange måder, men jeg giver ikke en fis for den undersøgelse efters om at "kortvarigt" og "moderat" ikke er defineret. Der findes langt bedre beskrivende undersøgelser foretaget af danske forskere der beskriver hestens villighed til at undgå pres. Jeg har ikke linket til den konkrete undersøgelse men det er en undersøgelse foretaget af Janne Winther Christensen (som er yderst anerkendt indenfor hesteforskning!), der beskrev at unghestene ville gøre ret så meget for at undgå pres selvom de havde mulighed for at få foder, hvis de udsatte sig selvo for pres i munden - og heste er normalt ret så villige til at gå langt for at få belønning, men pres kan de altså ikke udstå. Det er for mig langt mere sigende. For der står tydeligvis ikke i artiklen beskevet om hestene var redne, hvor meget, hvor lidt, hvordan, hvilken type heste, hvad de havde været udsat for. Er det gamle garvede rideskole heste så ville der højest sandsynlit ikke ske noget som helst ved det. Og dermed så ja så er undersøgelsens egentlige værdi svær at blive klog på Hvorfor man så politisk vælger at bruge den - ja det er jo så langt mere tydeligt. Man ønsker jo helt klart at legalisere den træningsmetode, som der er så mange der anvender i dag. Og det her er blot et kejtet forsøg på at gøre det. Desværre. Jeg savner mere undersøgelse (der ala Janne Winthers) beskriver helt unge heste (som jo er uspolerede) og deres reaktion på bid og pres i munden og hvordan de opfører sig for at undgå pres. For de første studier har jo tydet på, at de tilsyneladende er villige til at gå temmelig langt for at undgå det pres. Så kan man have en værdi af den givne undersøgelse. Indtil da - så sætter jeg et stort spørgsmålstegn ved den.
Hmm.. De eneste der får noget ud af den korte version som der linkes til fra ridehesten, det er vel dem der nu bare vil bruge det til at "legaliserer" deres ridning/ træning med deres heste. Der er ( forbåbentlig?) ikke nogen der nu , på baggrund af det skrevne, vil tænke: Spændende, den trænings metode må jeg afprøve.. Så det kan vel ikke bruges til at "omvende" folk, eller videre bygge sin træning ( tro) på..? Det kan vel bare bruges som en slags "lovlig" undskyldning ?
Jeg kan ikke finde en publiceret artikel om emnet der fortæller præcis hvordan undersøgelsen er foretaget, men det kommer nok. hos The Horse står der lidt mere end hos ridehesten: The study was limited to 13 minutes of longeing with fixed reins and with only moderate hyperflexion, using experienced, young sport horses averaging 7.5 years old. Further, she said other welfare factors, such as behavior responses, should be taken into consideration.
for lige her på HN er de eneste der benytter artiklen, dem der stiller spørgsmål med træningsmetoden, og spørgsmål til den forskning der er blevet lavt indtil videre 
Jeg mener det altid er relevant at stille spørgsmålstegn ved de videnskabelige undersøgelser der foretages, uanset emne og preferencer. Hvis det forskningsmæssige grundlag for artiklen er foretaget efter en valid metode, så vil jeg gerne anerkende resultatet, men jeg beholder min skepsis indtil artiklen forelægger i sin helhed. Jeg kunne også skrive noget mindre pænt, om manglende interesse for videnskabelige resultater blandt tilhængere af rollkur-metoder, men det vil jeg undlade...  Der har fornyligt været foretaget en lignende undersøgelse af hestes stress-niveau efter de har været udsat for Monty Roberts metoder (ham er jeg i øvrigt heller ikke pjattet med. Men der kunne det så afgjort også være interessant at læse den videnskabelige artikel i sin fulde længde når den engang udkommer. 
Her er så en anden roll kur undersøgelse sm undersøger noget andet og siger at det er usund - refereret på Epona.tv: Det hollandske forskningsprojekt fra universitetet i Utrecht sætter spørgsmålstegn ved de argumenter, der ofte fremføres af ryttere og trænere, som rutinemæssigt benytter sig af at fiksere hestens hoved med tøjlerne i diverse ufrivillige holdninger. Man risikerer nemlig at skabe forstyrrelser i signalerne mellem nerver og muskler, også kaldet den neuromuskulære transmission, selv hvis man træner hesten til at gå i holdningen, og ikke bare trækker hovedet "på plads". "Unormale forsinkelser i den neuromuskulære transmission er aldrig godt," siger Dr. Inge Wijnberg, som, sammen med det øvrige forskerhold fra universitetet i Utrecht, har udført studiet, til EPONA.tv. "Når transmissionen er hæmmet, bliver man svagere, fordi muskelfibrene ikke kan arbejde optimalt." I svære tilfælde, hvor muskel/nerve-transmissionen siges at være "blokeret", vil musklen holde op med at fungere, og begynde at svinde. Studiets hypotese var, at ekstreme hoved- og halspositioner ville medføre forstyrrelser i den neuromuskulære transmission, fordi rygmarvskanalen forandres i disse positioner, så nerveforsyningen til muskulaturen enten kommer "i klemme" eller forstrækkes. "Det er én af teorierne, at ændringerne skyldes øget stræk af nerverne," siger Inge Wijnberg. "Jeg har talt med eksperter fra humanmedicinen, og de mener, at det er en plausibel forklaring på den øgede forsinkelse af transmissionen." "Vi ser mange heste, der har neurologiske problemer på grund af knogleforandringer omkring C6 og C7 (de nederste halshvirvler, red.), og et tidligere studie har vist, at det er her, man ser den mest udtalte forandring af rygmarvskanalen, når man anbringer hestens hoved og hals i en ekstrem position," siger Dr. Inge Wijnberg, som er medforfatter til studiet. "På den baggrund valgte vi at undersøge den neuromuskulære transmission i dette område." Selve testen foregik ved, at syv heste af racen hollandsk varmblod blev longeret i skridt, trav og galop i én af de fem hoved- og halsholdninger, som indgik i forsøget. HNP1, hvor halsen er vandret, og næseryggen let foran det lodrette plan, fungerede som kontrolposition, og var den eneste frivillige holdning. De andre positioner var HNP2 - eller den såkaldte "konkurrenceholdning", HNP4 - den ekstremt snævre rollkur-holdning med mulen pegende på bringen, HNP5 - den ekstremt rejste holdning med næsen i sky, som man for eksempel ser hos travheste og visse springheste, og HNP7 - den dybe og knap så snævre holdning med mulen pegende på forknæet. Alle heste var forinden forsøget blevet tilvænnet de forskellige holdninger.   "Vi trænede hestene til at gå i disse holdninger, indtil de ikke længere gjorde modstand," siger Inge Wijnberg. "Det gjorde vi for at undgå, at eventuelle kritikere af vores resultater skulle påstå, at vi uden videre havde tvunget hestene ind i rammerne, og at man derfor ikke kunne sammenligne med en ægte træningssituation." Umiddelbart efter longeringen og inden nedkøling af hesten, blev der udført tests af den neuromuskulære transmission ved hjælp af elektromyografi, som er en metode til måling af elektriske impulser i musklerne, der blandt andet også bruges til diagnose af sclerose hos mennesker. Selv om HNP4 var storsynderen, medførte HNP2, den såkaldte "konkurrenceholdning", hvor nakken rejses ved hjælp af tøjlen, også forstyrrelser i den neuromuskulære transmission. Der er altså noget om snakken, når tilhængere af rollkur forsvarer sig med, at det ikke er sundt for hesten at gå i konkurrenceholdning hele tiden. Det er tilsyneladende rigtigt nok, omend det nu har vist sig at være endnu længere fra det optimale at gå i rollkur-holdning. Om det gavner at sikre variation mellem flere forskellige hoved- og halsholdninger, som alle medfører forsinket, neuromuskulær transmission, er endnu ikke undersøgt. HNP2 og HNP4, som medførte de største forsinkelser, har den fællesnævner, at de begge forbøjer hesten, samtidig med at halsen holdes forholdsvis højt. I de andre positioner, hvor hesten enten gik meget lavt med halsen eller er med næsen fremme, så man ikke så udtalt effekt. Ikke overraskende viste resultaterne dog også, at "travhesteholdningen", eller HNP5, medførte forsinkelser i omtrent samme grad som HNP7, hvor hestens mule pegede på forknæet. De forstyrrelser, som henholdsvis HNP5 og HNP7 medførte, lå tættest på normalværdierne målt i den utvungne holdning, HNP1. "Vi har set på, hvordan folk rider derude, og de rider jo deres heste dybt og rundt," siger Dr. Inge Weinberg. "På baggrund af vores resultater kan det anbefales, at man benytter HNP7 frem for HNP4, hvis man føler, at man er nødt til at ride hesten dyb og rund fortil, fordi HNP7 kommer tættere på den mest optimale, neuromuskulære transmission, som vi målte i HNP1." Inge Weinberg mener dog ikke, at der, på baggrund af dette studie alene, er basis for at gå skridtet videre og helt fraråde træning i HNP4 (med mulen mod bringen). "Vores konklusion er, at hvis man vil træne hesten rund og dyb, tyder vores data på, at der er grund til at foretrække HNP7 frem for HNP4, hvis man gerne vil holde sig tættest muligt på referencepositionen (HNP1, red.)," gentager hun. Fordi ingen nogensinde har undersøgt neuromuskulær transmission på heste med elektromyografi, findes der heller ikke nogle normalværdier at gå ud fra, og det giver en mindre usikkerhed i forhold til studiets konklusioner, der har taget udgangspunkt i resultater målt på mennesker og hunde. "I human-medicin siger man, at en forsinkelse på 50 mikrosekunder betyder, at der er noget galt, og ved forsinkelse på over 80 mikrosekunder kan man tale om en blokering," forklarer Inge Wijnberg. "Hvis vi fortolker vores resultater i overensstemmelse med det, betyder det, at risikoen for sygelige forsinkelser eller blokering af den neuromuskulære transmission, er 13,6 gange større i HNP4 end i HNP1. I elektrofysiologi ser man indtil videre, at principperne generelt holder for alle pattedyr, omend der kan forekomme variationer i referenceværdier og detaljer," siger hun. Forsøget viste ikke bare, at fiksering af hestens hals og hoved påvirker den neuromuskulære transmission. Nogle af testhestene reagerede på longering i en ufrivillig holdning ved at blive ekstremt muskeltrætte. Mindre end 20 minutters longering af hestene i henholdsvis HNP4, 5 og 7 medførte for visse hestes vedkommende udsivning af muskelenzymet kreatinkinase i en grad, man normalt kun ser, hvis hesten har udført ekstremt trættende arbejde, såsom et distanceridt eller terrænfasen af en militarykonkurrence. Kreatinkinase-aktivitet regnes for sygelig, hvis den er forhøjet med 50% - 250% i forhold til hestens normalværdier. Efter longering i HNP4, 5 og 7 havde nogle af testhestene i Utrecht forhøjet kreatinkinase-aktivitet med mellem 200% og 1700%. Om denne lækage af muskelenzymer skyldes øget bebyrdelse af selve halsmuskulaturen eller at hestene skulle arbejde hårdere i resten af kroppen for at bevæge sig med fikseret hals og hoved, vides ikke. Men en ekstremt udtrættende effekt af træning med fikseret hals og hoved i kombination med den indsnævring af hestens luftveje, som forårsages af hyperfleksion af halsen, kan muligvis forklare, hvorfor tilhængere af rollkur ofte rapporterer, at hesten bliver mere føjelig og lettere at kontrollere efter opvarmning i HNP4. Men fordi der var så stor variation i udsivningen af kreatinkinase hos de forskellige heste, var de voldsomme forandringer hos visse heste ikke nok til at udgøre en statistisk signifikant forskel, forklarer Inge Wijnberg. De blodprøver, som blev taget af hestene efter træning i HNP4, 5 og 7, viste desuden forhøjede niveauer af et andet enzym, nemlig laktatdehydrogenase (LDH). Udsivning af LDH kan være tegn på alvorlig nedbrydning af muskelvævet, og HNP4 havde tilsyneladende den mest udtalte effekt. Desuden var HNP4 den eneste position, hvor forskerne stadig kunne måle forhøjet LDH hele 24 timer efter longeringen. I tidligere studier, baseret på de benyttede hoved- og halsholdninger, har man kaldt konkurrenceholdningen HNP2 for "samlet", men det er man nu gået væk fra i erkendelse af, at hesten ikke automatisk bliver samlet af at få rejst halsen op i den holdning, man almindeligvis kender fra dressurkonkurrencer. "Det er jo sådan, det ser ud ude i den virkelige verden," siger Inge Wijnberg. "Vi er nødt til at forholde os til, hvordan folk faktisk rider, hvis vores forskningsresultater skal kunne bruges til noget." En FEI-dommer og flere internationale dressurryttere og -trænere har assisteret det hollandske forskerteam med at validere relevansen af de forskellige hoved- og halsholdninger. I stedet for at hestens næseryg skulle være "let foran det lodrette plan" i den såkaldte konkurrenceholdning, hedder det ifølge forsøgets definition, at næseryggen skal være "omkring lodret," i overensstemmelse med virkeligheden, forklarer Inge Wijnberg.
naturligvis skal der være sund skepsis, og helst noget videre arbejde man kan sammenligne med (f.eks. værker af andre forskere) - det er naturligvis lidt svært når området der forskes i er så nyt som det er  jeg efterlyser lidt en kontinuitets kurve - altså en analyse foretage over en længere periode af tid, for at se hvordan og hvorledes det varme område i nakken udvikler sig, sammenhold med tidligere påstande om forandringer i ryggen, igen sammenholdt med andre metoder der er analyseret over længere perioder for at vise hvilke konsekvenser de andre metoder har... nå tilbage til hvorfor jeg egentligt skrev mit indlæg som jeg gjorde: der skrives at man har lavet undersøgelsen med det resultat den nu har i et forsøg på at legalisere rollkuren.... det var lidt sådan noget jeg refererede til - i og med, at en sådan undersøgelse på den måde bliver skudt ned til at være useriøs...
En af de ting, vi diskuterede flittigt til ISES konferencen blandt andet med henvisning til omtalte forsøg, er hvornår man bør lade "tvivlen komme dyret til gode". Professor Daniel Mills som stod for Plenary Presentation på førstedagen havde nogle utroligt spændende betragtningner om netop dette   Der er mange behandlinger vi ikke ville finde det i orden at udsætte f.eks en hund for, men dette bygger på det vi kalder "sund fornuft" og ikke fordi der er lavet videnskabelige forsøg der påviser at det er skidt for hunden. Når vi taler hyperfleksion, så er tendensen lige nu at fordi der ikke foreligger konkrete forsøg der påviser skader/stress osv grundet hyperfleksion, så fortsætter det som hidtil, selvom man nok med "sund fornuft" kan tænke at det måske ikke er super vidunderligt for et dyr at få sin hals og hovedet placeret i overdrevne positioner via et stykke metal i munden, mens den løber med et menneske på sin ryg! En af de udfordringer forskerne møder når de gerne vil lave rollkur/hyperfleksion forsøg er at de har svært ved at få etisk godkendelse af nogle af deres forsøgs setup! Dette betyder at de konstant må modificere deres oprindelige ønkser, for at forsøgene kan få etisk godkendelse og de har derfor ikke altid muligheden for at undersøge præcis den hypotese de har sat op.. Noget af den kritik omtaklte forsøg modtog fra andre forskere ved præsentationen i Holland, var blandt andet at cortisol prøverne var taget EFTER at hestene var kommet tilbage til stalden. Flere af de andre forskere efterspurgte at prøverne havde været taget under selve arbejdet, da dette MÅSKE havde givet et andet resultat.. Der er intet der er sort eller hvidt 
Susan (eller andre): Ved du om artiklen har været i peer review..? Der bliver jo trods alt sorteret en del artikler fra, der aldrig bliver til mere, fordi designet ikke er godt nok (f.eks. cortisol-målinger der foretages alt for sent)
Jeg havde engang en hest der ikke forstod at gå frem for benene... Altså kun lige redet til og den forstår det bare ikke... hvad skulle vi have gjort? Den blev aldrig redet, da den var en gammel dame, den fulgte nu fint med på tur... Nu har jeg så fået en noget yngre model, samme farve om det skulle ha betydning... den er lige på samme måde, hvis nogen går med den så går den med, hvis nogen rider foran, så går den med som en anden gammel elevhest, men er man alene så står den bare... Hvad ville i gøre...? Flere forskellige mulighedder er kærkommen  M.
(og det har ikke noget med farven at gøre  ) starte med at lære hesten at blive longeret hvor du giver den kommandoerne verbalt "skridteee, traveee, galop" dem kan du så bruge når hesten forstår dem også selvom du sidder på den, derudover ville jeg bruge mine normale hjælpere når man vil have hesten til at gå, ja så lægger du benene til og samtidig går din hjælper på jorden. Næsten alle heste reagerer ikke på benene før de forstår hvad de betyder, jeg brugte ovenstående 2 forslag da jeg tilred min tidligere DV hoppe og da jeg solgte hende var hun på M niveau, så træn træn træn og så skal det nok komme  mvh Vipse
Det virker bare ikke, slet ikke... den kan godt i longen, men ikke når den bliver sluppet og der kommer rytter på, kan ikke longere med rytter, da jeg kun er mig selv... Andre mulighedder? M
hurtigt, hvis vi gør det rigtigt. Når du sidder på den så hav løs tøjle, klem med begge ben, og brug evt. et fremsignal, du har lært den fra jorden. Uanset hvad hesten gør, så holder du presset med ben, til hesten tager bare et lille bite skridt frem! Så snart den går det lille skridt frem, slipper du med ben, og roser den. Det gentages så, og i starten er 1 skridt nok, så slipper du presset. Husk ikke at have for meget fat i tøjlerne, da det betyder stop for hesten! De lærer det altså hurtigt, 1-3 gentagelser, hvis du gør det rigtigt, så burde det virke. Held og lykke Mvh Sarah
Jeg plejer at lære dem det, ved at markere med pisken lige bag schenklen IMENS jeg giver dem fremadsignalet med benene. Så lærer de hurtigt, at forbinde trykket med fremad   Virker altid her.
At lære hesten en verbal kommando fra jorden, som man tager med op på ryggen, kan være en idé. MEN problemet er, at læring er kontekst-specik, dvs. den virker i en bestemt situation, men ikke i en anden. Altså hesten forstår ikke en kommando givet fra ryggen, selvom den forstår den, når den gives fra jorden. Samtidig er det også sådan, at verbale kommandoer ikke altid er indlært, selvom rytteren tror det. Fx. kan man sige et ord, og så bagefter røre hesten med pisken, og når man tester uden uden brug af pisken, så opdager man, at ordet slet ingen virkning har. Derfor ville jeg i stedet lære hesten at gå frem for et piskesignal. De fleste heste kan trækkes fremad i grimen. Jeg ville derfor indlære piskesignalet (som heller ikke er noget logisk signal) ved, at jeg FØRST tappede hesten med pisken et par gange, og umiddelbart efter trak den fremad. Jeg ville fortsætte denne træning indtil hesten gik frem for pisken alene. Nået så vidt burde pisken (fordi det er samme følelse som fra jorden) virke, også fra ryggen. For en sikkerheds skyld vill jeg fra ryggen starte med at bruge pisken til at sætte hesten i gang. Når jeg var sikker på, at det virkede, så ville jeg lægge schenklerne til lige INDEN jeg brugte pisken - for efterhånden at lade schenklerne overtage helt.
Tina... Det vil jeg prøve, men det virker nu som om han er bange for at tabe mig, hvis jeg går ved hans siden følger han mig også uden grime... det er lidt som om han bare vil passe på mig eller er bange for at gøre noget forkert, så han står bare, da det jo ikke skader ham eller andre... Han er 8 år, har det en betydning? M
..et indlæg på en konference og at få publiceret en videnskabelig artikel er ikke det samme. Jeg kan ikke se at der overhovedet er en artikel at peer reviewe endnu - heller ikke når jeg læser Susans indlæg. Men hvis der er må vi da have et link til den, eller en reference.. så er det jo nemt at se om tidsskriftet peer reviewer. 
Jeg læste først artiklen i The Horse og så fandt jeg en uddybende beskrivelse af forsøget (på tysk, desværre) ved at søge på  . Jeg ved ikke om der kan linkes direkte...     Sammenfatning Men der står noget med  Til sidst står der:    Jeg har dyb respekt for nærmest al forskning, der foretages i forhold til vores dejlige heste, det er trods alt nogle af de mere konkrete retningslinjer, vi har at gå efter. Selvfølgelig er jeg altid skeptisk, når forskningsresultater går imod min egen overbevisning, og så ledes der naturligvis efter   i forskningen... sådan har vi det vist allesammen   . Det der slår mig allermest ved denne her undersøgelse, er definitionen af   og    ^ Det her er den form, der i forbindelse med forsøget er afbilledet som    ^Her det der defineres som  ...og hånden på hjertet, alle parter, har det noget som helst med Rollkur/hyperflexion at gøre? Ligesom den tydelige foran lod form, burde beskrives som   - blot med lidt længere indspændinger ned den såkaldte hyperflexion, så er der vel ingen der, hvis de rider hesten som på billed 2, vil kalde sig  En anden interassant ting, er at se de billeder, der er sat ind i de artikler - fx Ridehestens - der efterfølgende er skrevet om forsøget, de viser den form, vi vist allesammen forbinder med rollkur og altså ikke den form der reelt er mål på!   ...  
man ikke er den store videnskabsmand kan man sgu da se at det ikke er behageligt for hesten 
For ikke så længe siden faldt jeg over en artikel + video om det her. Med moderne teknologi havde man sat et lille videokamera ind i hestens hals og så kunne man SE hvordan hesten blev bøjet sammen. Konklusionen var - ganske modbydelig synes jeg - at hesten fik klemt luftrøret kraftigt sammen og dermed gik og var halvkvalt samtidig med at blodforsyningerne også blev klemt sammen. Nej jeg har ikke gent linket og jeg kan huske detaljerne lidt forkert, men den video så ret ækel ud 
Det har ingen betydning at han er 8 år. Jeg tror ikke, hesten har forstand til at være bange for at tabe rytteren. Snarere handler det nok om, at han skal lære at balancere med dig på ryggen og det tager lidt tid. Hvis det er årsagen kan du simpelt hen få en anden person til at trække dig rundt på ham. Unge heste kan godt føles meget slingrende og usikre i starten, og det er præcis, hvad de er.
Hej HN  Jeg har lige købt ny sikkerhestvest og jeg er itvivl om den er godkendt og jeg kan springe med den til stævner.. I den står der; EN13158-2009 Level 3  Er der nogle som kan svare mig på mit spørgsmål?   TAK på forhånd! 
Hej Ja den er godkendt tl at springe med til stævner. Du kan se det i reglementet på DRF's hjemmeside, under reglement -> fælles bestemmelser -> side 30
Hej  Nu ved jeg jo at der er så mange kloge mennesker herinde, så tænkte at i kunne hjælpe mig med et lille problem...   Mit problem er at min pony har mangel på koncentrationsevne, hvilket sikkert skyldes at hun kun er blevet 4 i år. Ponyen bliver normalt brugt til ponytrav, få ridetur og ellers bare hygge. Men problemet opstår i løbene, hvor hun efter 300-500 meter mister koncentrationen og bliver uren i takten, lidt ligesom hun træder op i sig selv. Herefter kan man så ellers bare tage tempoet ud af hende og forsøge at finde koncentrationen igen (hvilket godt kan tage et stykke tid   ) Men tænkte så på om der er nogle herinde der har nogle gode ideer til at øve hendes koncentrationsevne, for at gøre det bedre, udover at det forhåbentligt kommer med tiden, i takt med at hun bliver ældre   Jeg har en dejlig 4 årig Welsh pony som jeg bruger til ponytrav.. Men problemet er at hun til tider mister koncentrationen
Uden at kloge mig på noget, vil jeg umiddelbart ikke tro at det er koncentrationen der svigter...
enig - det er nok ikke koncentrationen, det er galt med..... Lige så lidt som det ville være et koncentrationsproblem, hvis jeg skulle begynde at danse ballet  Først og fremmest skal kroppen trænes til at kunne udføre det arbejde, man beder den om - hvis hesten ikke kan stå distancen, er det nok det, det kniber med.
Hej... Jeg vil da ikke udelukke at kondien også kan have en betydning (hvis det er den i refere til)...  Men som hun gør det, f.eks 300 m rent, derefter 60m. urent og så igen 300 m rent begefter, (så det er ikke fordi hun bliver ved med at løbe urent)..  Og derudover løber hun også rent i længere tid ved siden af andre heste, hvor tempoet samtidigt har være højere, så derfor tvivler jeg på at der er kondien alene :/ Men gode ideer er altid gode, og regner også med at inden sæsonen går i gang til næste år, er det første vi arbejder med, er kondien..  Tempoet skal nok komme i takt med at hun bliver klart til det.
ikke så meget kondien, som at hesten trænger til at gå en anden gangart efter de 300 m. Jeg tror simpelthen ikke, den er stærk nok til at trave hurtigt så langt endnu..... Og du får nok lagt en forkert træning i den ved at fortsætte sådan, den kommer bare til at spænde   . Jeg ville nøjes med at træne hastighed over kortere distancer og så træne nogle længere distancer i et lidt lavere tempo  Når det godt kan tage et stykke tid for hende at finde tilbage til den rene trav, tyder det på at hun har været anspændt i forsøget på at holde tempoet.
Hej  Er da en spændende teori, og det er da altid hver at prøve.  Minder lidt på en måde om den måde, vi har trænet på det sidste. Hvor der har været rent langsomt arbejde, og hvor hun rent faktisk er blevet lidt bedre. (Hun har også fået umvendte forsko på, for at skabe mere plads mellem for- og begben, da den urene trav kommer fra hun træde op/eller tror hun gør (siger dyrlæge og travtræner)... men er glad for jeres ideer, de kan jo altid bruges til et eller andet, og man kan jo kun blive klogere 
Vil egentlig lige nævne at det jeg taler om som uren, tildels minder lidt om halthed og ikke som urenhed i takt.. Derfor snakkede vi også med vores dyrlæge som både har undersøgt hende og set hende når hun gør det og han regnede med at det er fordi hun træder/hun tror hun træde op... Ved ikke om det gør en forskel :/
som sagt, det kommer af 'overanstrengelse' - så lidt mere intervaltræning vil nok være fint  I øvrigt har - nu desværre afdøde - dyrlæge, Falk Rønne, skrevet en fin bog, der hedder 'Travhesten'   Der står om alle mulige former for 'strygninger og smedninger' 
Tak..  Vil prøve at se om jeg kan finde bogen, vil da nok kunne finde noget spændende der kan bruges til noget..
hej.jeg har prøvet at finde en western træner i 9320 hjallerup området,jeg har fundet en ved løkken,det er ca 45 min kørelse væk,det synes jeg er langt for hesten,synes i os det?,også har jeg fundet en brian men har hørt at han sku være noget hård..hesten som jeg skal ha undervisning på kan western men det kan jeg ikke.har som barn/ung sprunget og senere mest dresur,men har længet ville ride western..håber at der er nogen der ved noget..mvh jeanette
Nej jeg synes ikke 45 min er for langt for hesten. Når min far tager min med til køreundervisning, er det 1½ times kørsel hver vej, og det giver ingen problemer. Til stævnerne er der osse over 1 times transport for os (ja vi bor altså i den forkerte del af landet for at dyrke kørsel   ). Det er jo ud og hjem samme dag, medmindre det er et 3-dages-stævne, og heller ikke her har vi oplevet problemer. Axel har altid lidt hø at tygge i i traileren, og han tager kørslen med knusende ro. Kun når vi er næsten hjemme tramper han noget rundt, fordi han skal tisse -det vil han nemlig KUN i sin boks  Hvis hesten ellers tager kørslen pænt, kan jeg ikke se problemet i at skulle køre efter undervisning, heller ikke selvom det ikke erlige rundt om hjørnet
tak for dit svar,jeg har ikke selv før prøvet at kører med hesten til undervisning,men når man har dem hjemme er man jo lidt nødt til det,han har ikke nogen problemer med at kører trailer,så måske jeg aligevel sku prøve den ved løkken..mvh jeanette
Prøv at klikke dig ind på westernportalen, der plejer at være en trænerliste... Kira
er nogen i området der jævnligt arrangerer undervisning med Helle Kristensen fra Valley View ved Viborg. Prøv at forhøre dig inde på westernforumet eller på Westernportalen. Mvh Tina
Hej min pony kigger konsekvent kun til højre, og det er jo ikke helt meningen  Også på tur så står hovedet lidt skæv til højre. Overvejer om hun måske kan være skæv i nakke, ryg ? :'/ Jeg har øvet meget at få hende stilt til venstre, men det er meget svært. Nogen der har nogle gode øvelser jeg kan lave med hende? Hun kan godt nå en godbid på venstre skulder med mulen. Hun er haflinger og 4år
Nu har du jo selv mistanke om at hun er skæv, så det ville jeg få tjekket som det aller første hvis jeg var dig   Rikke Andersen er en super dygtig kiropraktor, hende kan jeg varmt anbefale 
Nedsat syn måske? 
Jeg ville også få den tjekket igennem af en kiropraktor eller kranio sakral terapeut ;o)
det kan sagtens være at den er skæv..men det kan være noget så simpelt som tænder og tandspidser.. men få den tjekket af en hestetandlæge evt maj nicolajsen/glen espersen.. samt få den tjekket af dyrlægen for at udelade den har noget kropsmæssigt der er galt..
... kan det være dig som rytter, der er skæv  Hilsen Sif
Tak for svarene alle sammen, jeg vil få en kiropraktor ud og se på hende, og ja jeg er skæv selv, skulle da ikke undre nogen, men om ikke andet nogen der har nogle øvelser så jeg selv kan blive rettet op?  Har prøvet at få en anden rytter til at ride hende, men hun kigger stadig til højre, 7, 9, 13 måske er hun også skæv? ;P hehe Hendes tænder er lige blevet ordnet, så det er ikke dem der er problemet. Men hun kan vel i og for sig også bare være stiv? 
Hej Kort spørgsmål: Hvad skal jeg bruge som søgeord når jeg vil søge en sadelmager, som er godkendt/certificeret/har en rigtig uddannelse? Det lyder jo som om det med at finde den rigtige sadelmager er noget af et lotteri, så jeg har brug for at vide HVAD jeg skal se efter/søge på.
Hej Jeg har fået hjælp andre steder fra til at finde en veluddannet sadelmager.
Jeg leder også efter en sadelmager?????? Hvem har du fundet og er det tilfældigvis i Jylland?
Det er IKKE helt tilfældigt i Jylland ;o)  Kit Hansen
hej  da min hest ikke er blevet 100% tilredet hun mangler at have styr på anspring i gallopen så jeg søger med lys og lygte en der kan fortælle mig det eller helst komme og hjælpe med lige at få det sidste på plads hun kan gallopere med rytter fint og styres men hun forstår bare ikke det der med det anspring   Hvis man læser dette og har nogle gode råd må du MEGET gerne skrive:-)
Hvordan fungere det?  Nogle der vil beskrive, og sende nogle billeder? Ville blive super glad! Tidligere tråd om samme emne:
Hej, Jeg kan prøve at beskrive, hvordan jeg arbejder frem mod samling. Jeg arbejder ud fra de akademiske principper, men der er ikke noget usædvanligt i metoderne, da øvelserne (især versade og traversade) altid har været anerkendt som samlende øvelser. Samling går ud på at få hesten til at lukke/bøje lidt ekstra i de store led i hele bagparten, sætte bagbenene ind til tyngdepunktet og overtage vægt fra forparten, som derved skånes og bliver mere fri. Versader, hvor indvendigt bagben gymnasticeres og styrkes, så det bliver i stand til at træde ind til hestens tyngdepunkt og bære vægt. Traversader, hvor udvendigt bagben gymnasticeres og styrkes, så det bliver i stand til at træde ind til hestens tyngdepunkt og bære vægt. Dertil også arbejde med pirouetter. At få hesten til at "læne sig lidt tilbage", når jeg har pareret, og gøre det samme, lige inden jeg rider frem fra paraden, så den derved lægger vægten lidt bagud. Arbejde med diagonalisering af skridttakten, før overgangen til trav, så hesten ikke kaster vægten frem på forparten i overgangen (har en rigtig "trækhest", der tidligere meget gerne lagde al sin vægt frem på forparten). Skoleskridt, hvor hesten næsten "går på stedet" i skridten, afslappet men uden at tabe takt og fremdrift. Indtil videre går det fint med arbejdet og på trods af diverse gamle skader bliver hesten bedre og stærkere hele tiden. Jeg håber på inden ALT for længe at være klar til halve trin (forstadium til piaffe) og mit langtidsmål (=drøm) er at komme til at kunne lave en levade (den totale samling, hvor al hestens vægt bæres af bagbenene) med min pragtfulde lille krikke.  Der findes ingen hokus-pokus genveje til korrekt samling. Man kan lave en billig efterligning, men den ægte samling kommer først efter lang tids korrekt træning. Prøv evt. at læse bøger af Alois Podhajsky, Bent Branderup og andre med mange års erfaring i at bygge heste op til korrekt samling. God arbejdslyst! MVH Jette
Wow tusind tak.  Normalt, speiclet på rideskole, vil de jo bare have hesten "til bidet" ligesom min ridelærer. Og, jeg ville jo mene bagparten skal samles, også kan man "få hesten til bidet". Vil gerne læse lidt bøgerne.  Har faktisk også en lille drøm om at ride klassisk dressur, når jeg engang har dressuren på plads, og skal videre på egen hest. 
Kanon godt beskrevet Jette (Forrest Fern) ! Kunne ikke være mere enig i, at det er sårn det skal gøres !! Det er sårn det skal være, men mange hopper over hvor gærdet er lavest  Rider selv klassisk dressur hos Heike Wilde, og jeg går aldrig tilbage til "rideskole" dressur igen. Min hest er blevet så meget bedre, og rides for utrolig lette hjælper. Men jeg har lang ved endnu til at nå mit mål, som er at min hest skal kunne alle øvelser fra École de légèreté (Skolen for lethed).
man skal høre på.... "jeg går aldrig tilbage til rideskole dressur igen" er det ikke lidt en fanatisk udtalelse, som i "alle der rider "rideskole dressur" springer over hvor gærdet er lavest og ikke rider på hestens præmisser? tak for kaffe! Nå tilbage til TS's spørgsmål. Når jeg træner samling og bæring træner jeg både sidebevægelser, overgange og temposkift. Jeg bruger også, som de andre skriver i den anden tråd, momenter så som tilbagetrædningen, dog skifter jeg ikke signal midt i øvelsen, da jeg mener at det kun er forvirrende for hesten, og det er jo ikke rigtigt meningen med træningen. Når jeg rider temposkift, gør jeg det ofte således at jeg "rider tilbage" - lidt svært at forklare, men at jeg går fra lad os sige arbejdstrav ind i en kort trav, for derefter at ride frem igen, og "ride tilbage igen" momentet hvor hesten korter ned, får den til at kippe i lænden og træde mere ind under sig, og med tiden vil den kunne holde den indundertrædning i længere perioder, men rom er ikke noget der blev bygget på een dag, og det gør bæring og og samling heller ikke... Når jeg bruger sidebevægelserne arbejder jeg med "åbne" og "lukkede" sidebevægelser, f.eks schenkelvigning. en åben og lang schenkelvigning kræver knapt så megen overtrædning og samling som en kort og "snæver" om man vil. i den "snævre" skal hesten igen træde mere over og indunder sig selv - her kan man jo også veksle øvelsen ved at man ind mod midten af banen rider en åben vigning, og ud af midten rider en mere snæver vigning - men igen skal man tilpasse til hesten så man ikke forlanger for meget på en gang. halve parader og hele parader er også et must, sammen med tilbagetrædningerne og vendingerne. og husk at al tovtrækning er absolut forbudt....
HOV, HOV !!! LÆS lig det jeg har skrevet ordentligt.  Har ikke skrevet, at med rideskole ridning springer man over hvor gærdet er lavest ! Det står helt for sig selv og ikke i sammenhæng med noget !!  Nu havde jeg sat det "rideskole" ridning i gåseøjne. Det er måske at generalisere rideskole ridningen. MEN sårn er min opfattelse og de ridelærer jeg har haft på forskellige rideskoler, har ikke redet anderledes, eller på hestens præmisser overhovedet !!! Tværtimod, når man ikke kunne bøje hestens nakke, skulle man enten tag hårdere fat i tøjlen og spore på. Det er min mening og hvad jeg har oplevet og ved jeg ikke er den eneste ! Så ja sig du bar tak for kaffe ! Vi har alle hver vores mening om det, måske du har været heldig at havde haft en fantastisk ridelære på en rideskole. 
for INGEN er fejlfri. Men jeg tillader mig, at stille mig kritisk over for alle metoder, og analysere på konsekvenserne af mine handlinger. jeg tror ikke på kun at sværge til en bestemt metode, men at tage de brugbare dele og kombinere dem for at finde den rette harmoni. det er så super vigtigt, at man kigger på hesten som individ, hvad der fungerer for den ene, fungerer ikke nødvendigvis for den anden... det er rytterens fornemmeste opgave at lytte til hesten og tage bestik af de reaktioner der kommer på de forskellige kommandoer, og så kan man være nok så akademisk, engelsk, western eller støvsuger - så længe man har hestens arbejdsglæde for øje.
betyder din dårlige oplevelse at du kan tillade dig at skære alle "rideskoledressurryttere" over en kam. Det vil sige at jeg skal finde mig i, at du påstår at jeg ikke rider på hestens præmisser? who are you to say? skulle jeg generalisere skulle jeg så sige at alle akademiske ryttere er kyniske hyklere det hiver deres koldblodsheste rundt på blankt kandar? Det kunne aldrig falde mig ind, at omtale en hel diciplin ud fra enkeltstående tilfælde, og det ville da glæde mig, hvis du ville få øjnene op og se at ikke alle engelske ryttere er frådende egoister på rosettejagt.
Nu er det ikke rytterne jeg hentyder til. Hvorfor læser du ikke det jeg har skrevet, skriver IKKE noget om ryttere !!!!! Har skrevet underviser !! Emnet er oprettet for, at hun skal ha svar på noget, og der ville jeg bare støtte op om Jette(Forrest Fern) svar ! Det som jeg har oplevet har givet mig den mening. Du har lov til, at ha din. Færdig bum.
du skriver jo selv at du generaliserer rideskoleridningen, og du tilføjer så at ridelærerne ikke har bidraget til en anden holdning. i første indlæg skriver du: og fortsætter med:
Hej, Tak for din opbakning JetteL! Men synd, at dette igen-igen udviklede sig til et verbalt slagsmål. Alt i livet er et valg, og enhver har ret til at træffe sit eget valg om, hvordan man ønsker at træne sin hest. Hvis JetteL og jeg selv med hjernen og hjertet har valgt et andet system end Karina82, og ikke ønsker at vende tilbage til "rideskoledressuren" på baggrund af vore PERSONLIGE erfaringer, siger vi så dermed, at ALLE der gerne rider på rideskole har misforstået noget? Nej, vel? Det vi siger er, at det bare ikke var noget for os, og at vi er meget glade og tilfredse med de metoder vi bruger nu, og det er vel ikke så ringe endda... Men jeg har en kommentar til Karina82's indlæg vedr. schenkelvigning: Du beskriver schenkelvigning som samlende, men hvis man læser i hestelitteraturen (i hvert fald den del af hestelitteraturen der er skrevet EFTER at schenkelvigning blev indført, da den ikke optræder i den klassiske hestelitteratur) står den alle steder anført som en løsgørende øvelse, da en øvelse kun kan være samlende, hvis hestens bagben sættes ind under tyngdepunktet og bærer vægt, hvilket ikke er tilfældet i en schenkelvigning. Schenkelvigning lærer hesten de sideførende hjælpere, så den forberedes til det senere, samlende arbejde. Da den ikke optræder i den gamle, klassiske hestelitteratur, er den ikke med på repertoiret i min træning. Dermed ikke sagt, at det ikke kan være en ganske glimrende øvelse. MVH Jette
er jo netop en del af forarbejdet til at samle hesten, derfor er den også vigtig at tage med. jo mere "snæver" du gør din vigning, jo mere bør hesten også træde ind under sig selv - den krydser jo ikke benene bagud?! 
Hej Karina82, Nu går dette lidt ud over det svar Yasse havde brug for, men... I en schenkelvigning er vi enige om, at hesten er ligeudrettet med undtagelse af en let stilling i nakken. Både forben og bagben skal krydse, så hesten kan bevæge sig næsten lige meget sidelæns med for- og bagpart (altid forparten en smule foran), f.eks. parallelt med et hovslag eller skråt igennem. Nu er det ret svært at forklare i ord, når man ikke kan "tegne og fortælle", men eftersom samling især har med bagbenenes bærekraft at gøre, vil jeg nøjes med at forsøge meget forenklet at beskrive, hvad der sker med bagbenene i schenkelvigning, versade og traversade. I schenkelvigningen træder hesten som sagt sidelæns med både for- og bagben uden at være bøjet i kroppen og dermed uden forøget bøjning af de store led i bagparten (bækken-hofte-knæ). Hestens tyngdepunkt ligger ca. lige under rytteren, og da hesten i schenkelvigningen rent teknisk kun træder mere eller mindre til siden med bagbenene uden bøjning, opnås derved ingen sænkning af bagpart og optagelse af yderligere vægt på bagbenene. Der opnås løsgøring af hesten, men ikke samling. I versaden er hesten bøjet, forbenene bevæges sidelæns mens bagbenene svinger stort set lige frem (afhængig af, hvor skrå man laver versaden). Gennem bøjningen og sidebevægelsen bøjes de store led i det indvendige bagben (hvilket helt naturligt giver en let sænkning af bagparten) og det indvendige bagben svinger frem mod og til tyngdepunktet under rytteren, hvorved det optager mere vægt. Herved opnås samling. I traversaden er hesten bøjet, bagbenene bevæges sidelæns mens forbenene svinger stort set lige frem. Igen bøjes de store led, sænkning af bagpart, udvendigt bagben svinges ind mod og til tyngdepunktet og optager mere vægt = samling. Der er adskillige ridebøger, der kan forklare det grundigere, med illustrationer o.s.v. Jeg slutter herfra.  MVH Jette
men teorien taget i betragtning, så er schenkelvigningen rigtigt nok som hovedregel løsgørende, og derfor allerede der en vigtig del af samlingen  man kan regulere samlingen i scehnkelvigningen alt efter hvor mange graders heldning man har på retningen, jo færre grader, jo mere skal hesten samle sig - enig? Og det er med det in mente at jeg mener at schenkelvigningen er en del af det samlende arbejde 
Masser af halve parader. Masser og masser af halve parader, derudover samlende og styrkende øvelser som versader, traversader, schenkelvigninger. Men masser af samlende øvelser og halve parader 
Karina82: Nej hesten skal ikke samle sig mere i schenkelvigningen selvom du laver en stejl hældning på den. Uanset hældning går schenkelvignigen udelukkende ud på at få hesten til at flytte hele kroppen sidevers. Kroppen er ligeudrettet og der flyttes IKKE mere vægt over på bagbenene som der gør i versaden og traversaden. Hesten bevæger sig bare mere eller mindre sidelæns afhængig af hvor skarp en hældning du laver på schenkelvigningen. Før man kan tale om samling skal der flyttes vægt bagud således at bagparten kommer til at bære mere vægt. Der sker ikke i schenkelvigningen. Schenkelvigningen er løsgørende og selvfølgelig er løsgjorthed, ligesom taktfasthed, afslappethed, accept af hjælperne, korrektsignalforståelse osv. forudsætninger for samling. Men det er al forudgående træning jo netop   Du kan heller ikke samle hesten under rytter, før den er gjort ryttervant og tilredet, men det gør jo ikke ryttertilvænning og tilridning til samlede øvelser vel 
jeg vil stadig påstå at schenkelvigningen er en vigtig del af det samlende arbejde, igen på grund af løsgjorthed og hældningen på shcenkelvigningen har indvirkning på hvor samlet hesten er... Vi taler heller ikke om når selve samlingen er sket, men hvad der skal til for at hesten samler sig bedre og derved kommer om på bagparten, har er løsgjorthed essentiel, og derfor også schenkelvigningen. Jeg bruger schenkelvigningen med succes, og jeg ændrer på graderne, og dermed korter og forlænger jeg også hesten.. når vinklen er stor træder hesten mere fremadrettet og knapt så meget over som ved en lille vinkel hvor hesten skal arbejde meget mere sidevert og mere inde under sig..
Ja da - schenkelvigning er en god, løsgørende øvelse. På det punkt er jeg slet ikke uenig. Løsgjorthed er (ligesom mange andre ting) en forudsætning for at komme til det stadie, hvor man kan tale om egentlig samling forstået som at hesten gradvist flytter mere og mere vægt over på bagparten. Men selv samlingen sker ikke i schenkelvigningen - uanset hældningsgrad. Hesten kan være mere eller mindre samlet inden du rider ind i schenkelvigningen, men det er ikke det, at den flytter sig sidevers i en ligeudrettet form, der får den til at samle sig. Heller ikke selvom du laver en "stejl" hældning på den. I en korrekt udført schenkelvigning er hesten ikke mere samlet i selve schenkelvigningen end den er inden man rider ind i schenkelvigningen. I modsætning til versaden og traversaden, som netop har til formål at få hesten til at flytte vægten bagud.
vel når det er 3-4 år.. går ud fra det er det samme som ved tilridning af zebra og hest...
 Jeg har denne her dejlige part. Ejer rider tur når hun har den og jeg rider fortrinsvis dressur de 1-2 dage om ugen jeg har den. Dvs. hesten bliver redet alle ugens dage - måske med en fri dag. Med forhenværende ejer gik han LA dressur og jeg har set video hvor han absolut ingen problemer havde med at sætte i galop - men... Jeg kan kun sætte ham i galop 3-4 gange, så kan han bare ikke mere, ligemeget hvordan man prøver, hvilken volte, hastighed, hvor meget man driver osv.  Har derudover haft nogle problemer med at holde ham igang - dvs. når man sætter i galop så skal der drives frem, ellers så laver han bare anspringet, tager 2 galoptrin på stedet og falder i trav.  Han kan godt ½-1 volte eller langside. Men det sidder i mig at jeg skal drive på ham konstant fordi jeg tror han pludselig falder i trav, da han har det med at gøre det ud i det blå. Udover det, så bliver hesten sååååå forpustet efter ½ times ridning - måske 3 kvarter. Trods den bliver redet hver dag. Findes der noget der hedder " dårlig dressur kondi? " for ja, jeg forlanger han traver 5 min i træk eller mere. Selvfølgelig er det skridt indlagt når vi rider også. Nogle der kender problemerne?
Måske jernmangel? Galoperer du til sidst? Hvis ja, prøv at tage galop-arbejdet tidligere - fx efter 5-10 min trav opvarmning. Nu ved jeg ikke hvordan du rider, og man skal generelt forsøge ikke at tolke for meget herinde, men hvis du over-driver (haha) kan det godt virke forstyrrende for hesten. Prøv at sidde stille, følge med med sædet og kun give schenkel-hjælpen, når der er et behov (dog konsekvent) Altså, når hesten galoperer, så ros den ved ikke at sidde og ride på konstant. Falder den i trav, så tag den ned i et roligt tempo, lav et nyt anspring og forsøg igen. Og hellere en stærk schenkel-hjælp én gang, end et konstant "driven på". Igen, det er svært at vurdere, når man ikke kender dig eller hesten, men det var ummidelbart hvad jeg ville prøve 
Hej, Måske har din hest et problem med biddet, måske ikke. Hvis tænderne er fine, så kan der være noget andet, den ikke bryder sig om. Har dyrlægen checket for sår i munden? Har den mulighed for at tygge ordentligt på biddet, altså hvor stramt spænder du næsebåndet? Passer biddet i tykkelse og bredde til munden (kan være svært at få rådgivning om)? Men hesten kan også have et fysisk problem et andet sted i kroppen, der gør, at den ser sig nødsaget til at blokere for biddets virkning - evt. låsning i hals/nakke/ryg eller et benproblem? Skift af bid kan måske nok løse problemet, hvis det kun er selve biddet, der er problemet, men det er vigtigt at være opmærksom på nogle af de andre ting, der kan forårsage problemet. Har du eller andre ryttere tidligere haft meget fat i tøjlerne under ridning, så dette kan være en tillært reaktion fra hesten? Prøv evt. at ride uden bid i en periode (bidløs, tøjler i næsebånd eller andre måder) og se, om det ændrer noget på hestens måde at opføre sig på under ridning. Eller prøv at ride uden næsebånd. Min gamle pony gjorde lidt af det samme p.g.a. uheldige oplevelser før jeg overtog hende, så hun var i det hele taget ikke glad for bid, og hun blev først rigtig glad igen, da hun kom på hackamore... MVH Jette
Tjaa... en anden brug af bidet vil nok være den bedste løsning uanset hvilket bid du vælger at ride med. Hvis hesten åbner munden (og ikke har tandproblemer) eller hvis du sidder og kører det gennem mundvigene på hesten så er det din tøjleføring den er gal med og ikke bidet.
Hej Jeg ville få fat i en bidtilpasser, Christina fra Hestemund er den eneste jeg kender   Det er billigere at få prof. rådgivning, end at prøve sig frem med flere forskellige bid..... Læs evt. Equipage's november nummer, der er hun i netop om bidtilpasning   Meget interessant og tankevækkende..
til min 16 år gammel islænder, som har været redet med meget skarpe bid var helt bidløst.. Hun var 100 % styrbar med det samme uden bid, og jeg er nu begyndt at vænne hende til hackamore, udelukkende fordi hun ikke må gå bidløst til distancestævne som jeg vil prøve kræfter med til næste år..
Jeg håber at dette indlæg er placeret korrekt. Jeg ville høre om der er nogle der kender til et ridehus i nærheden af Mønge, Ørby eller Vejby, hvor det er muligt at købe ridehuskort til da jeg flytter derop i løbet af ganske kort tid. På forhånd tak! Tania
Hej Her ligger ridehuse overalt heroppe, så det skulle da være muligt at finde noget... Ved dog ikke specifikt hvem der evt sælger. Hvor skal hesten stå? Hilsen Anne
Ja jeg tænkte nok at der er en del, og at der var nogle ænder som kunne hjælpe mig. De skal stå hjemme i egen stald på Møngevej (lige udenfor Mønge, mellem Mønge og Vejby). Hvis der var et sted som lå inden for rideafstand ville det jo ikke gøre noget, men vi har trailer.
Hej igen Ok, jeg bor i Vejby, men har hesten stående i Maarum da det er lige op til skoven  lige umiddelbart dem som jeg kan komme på i området, men ved ikke om du kan købe ridehuskort Der ligger noget ude på Stokkebrovej, mener at det hedder Kildehavegård. Stutteri Askemosen på Askemosevejen - de annoncerer herinde. Stutteri Braagaard på Kildevej Hyldekær på Farvergårdsvej Møngevej er ikke den bredeste vej, og pænt trafikeret, så din hest skal nok være rimeligt trafiksikker for at kunne gå der. God jagt på ridehuse.. Hilsen Anne
Tusind tak Anne. Der er jo en del  Vi har kun 20 m af Møngevej inden vi kan dreje ned mod Ørby, så der er måske håb for at den unge også kan komme med   Ellers må vi køre.
Er der forskel på trav og galop? Tænker her på om det ene er hårdere for hestens ben, muskler osv. end det andet? Hvorfor/hvorfor ikke? Bare tanke jeg fik i dag, da jeg sad på min hest, som er igang med genoptræning efter spark. 
Så vidt jeg ved er der delte meninger - nogen mener galop er hårdest fordi hesten momentvis kun har et ben i jorden som det bærende til forskel fra trav, mens andre at galop er bedre fordi svævemomentet er større. Sådan har jeg i hvert fald forstået det. Mvh. Nina
Ja, hvis en hest er halt på en forben, kan den nægte at galopere, pga. at den i et moment kun rører jorden med netop det forben! Men det kan også sidde i skulder, hofte, ryg. Galop er hårdt for muskler og hjerte. Trav i godt tempo er også hårdt, men alt andet lige "bedre" end galop. Når hesten er i top-kondi må man ride 10 minutter i trav, og 5 i galop, før man skal holde en kort skridt pause. Hvis man altså vil undgå for meget mælkesyre!! Man kan også hjælpe dem med olie i foderet, og korn efter træning (1-1½ time efter), og evt. sætte en massør på. Altså når de er i god træning. 
En utrænet hest som skal ud at gå distance vil oftest startes i trav for sikkerhedens skyld. For i ujævnt terræn på en utrænet hest er det mest sikre 2 ben i jorden - for at undgå styrt og skader. Det tager år før hestens sener og ligamentet er styrket nok til at gå i højt tempo over ujævnt terræn. Mvh Charlotte
meninger. Da jeg arbejdede ved meget anerkendt hestedyrlæge, hvor både ham og konen red distance på højt plan, der fravalgte man trav, da de mente det var mere belastende for hesten end galop. Nu snakker vi så rolig galop, på skovstier,og sandveje, og ikke vildt og voldsomt. Men jeg tror også det kommer lidt an på den enkelte hest. Hvis man kigger på sine heste på folden, så vælger nogle galop, frem for trav og omvendt. Mvh Sarah
Men ja, prøve at give den jern-tilskud. 
Rider du inde? Har hesten meget pels? Hvis ja, så kan det måske skyldes at den simpelthen får det alt for varmt. En hest kan virke som om den bliver helt dårlig hvis den ikke kan komme af varmen. Hilsen Sif
Trine Emig *carmina* - hvis du læser øverst i mit indlæg, så er hesten part, så har derfor intet og sige i forhold til foder   Om jeg sætter i galop start eller slut er helt ligemeget.  Når han er i galop er det ligemeget om jeg driver og driver, eller sidder stille, han falder stadig i trav på et tidspunkt.  Når jeg laver anspringet, så er det ligemeget om jeg sidder bom stille og giver tegn eller jeg sparker ordentligt til og giver et klap med pisken - reaktionen ændres ikke. Sif - Hesten rides kun uden for og er for nyligt blevet klippet så han ser sådan her ud og går uden dækken;, så han er fint varm og fryser ikke, sveder heller ikke.  
godt tyde på, at måske har problemer med sin vejrtrækning... Jeg har været ude for det én gang på en hest, der ellers var i god kondi. Den gik helt død efter kort tid   Det var luftvejsproblemer, som blev behandlet - og det blev langsomt bedre  Men - hvis det er et ridemæssigt problem - så lad den gerne slå over i trav eller skridt efter kort tid   Eftersom selv anspringet er noget af den bedste galopøvelse, sker der jo ikke noget ved at få mange anspring på en 'ridetime' - så kan du også få trænet 'overgange ned'. Fx overgange til skridt og parade    Det kan også være, at du sidder og holder lidt igen på tøjlen? Har du prøvet at galoppere for helt løse tøjler? Prøv det - og prøv så at ride med en pisk. ad helt være med at drive på hesten med schenklerne og sædet - nøjes med at drive med små tjat med pisken (det skal ikke gøre ondt). Prøv at se, om det kan give en ænring? 
 Har overvejet noget med vejrtrækning, for syntes nemlig han bliver ved med at puste og puste og puste selvom man har skridtet af i en tid, som burde få en hest i dårlig kondi til at kunne få vejret igen. Desværre får jeg ikke mange anspring - jeg kan få ingen og max 3-4 stykker, uanset volten - dvs i alt.  Med vilje holder jeg ham netop ikke igen, for at han kan finde balancnen selv og som du nævner, ikke føler sig holdt tilbage med tøjlen.  Jeg red dressur onsdag, ville jeg også torsdag - men jeg kom ud til 1 stk træt træt hest.  Han plejer når man skridter varm på tur at være frisk, især når man vender om og skridter mod hjem ( skridter op af en sti og tilbage mod banen ), men han var bare helt dvask.  Normalt falder han 1 gear når man kommer ind på banen - ikke til det slemme, det går.  Men her var han bare voldsomt flad, samlede jeg tøjlerne særligt meget op kom jeg til at bære hans hoved - hvilket jeg nægter.  Han gik da et fint tempo rundt i trav, men øge og sætte i galop kunne han slet slet ikke. Prøvede begge dele, ingen reaktion overhovedet. Satte man ham i skridt var han meget tung af få frem i skridt også når man skulle sætte i trav igen, selvom jeg forsøgte at "mene" det i mine signaler og være kraftig, tjatte godt til, eller sparke - så plejer han at live op og tænke " okay, okay.. jeg skal nok! " men der var bare ingen reaktion, som ved en fuldstændig døv rideskole hest.  Kunne godt have forsat og kun redet i skridt og trav - men ville ikke når han virkede så dvadsk.  Så hoppede af efter max 20 min og lavede nogle tricks og andet hvor han stadig var flad.  Har planer om at få en veninde til at kigge på om der sker nogen ændring når jeg sætter i galop, om jeg giver forskellige signaler eller om det går et eller andet galt.  Selvom jeg har prøvet at gentage metoden jeg har fået ham sat i galop med.
den mulighed, at han er begyndt at bruge sig selv bedre? Så kan de ikke klare en pind, fordi musklerne endnu ikke er opbygget. Men det er svært for os herude at sidde og stille en diagnose  Hvis du kan lægge lidt video ind, er det straks nemmere at danne sig et billede   
Nina: Ved du hvad for nogle luftvejsproblemer man fandt du af, at hesten havde? Jeg har nemlig samme problem med min, og har ikke kunne finde en forklaring, så det kunne være lidt interresant at vide? 
 Vil prøve og få fat i noget video og selvfølgelig også prøve og se om det bliver ved   For ja, har overvejet om det bare er fordi han begynder at bruge sig rigtigt og derfor bliver ssåååå øm.  Han er jo ikke rigtigt blevet redet så meget i dressur siden han blev købt i juni mener jeg.
Nu svarer jeg selvom jeg ikke plejer at skrive herinde og heller ikke er nogen super god rytter. Jeg har selv haft lignede problem med min fjordhest og jeg har kunnet mærke hvornår jeg kunne få ham i galop eller ej. Hvis han føltes som om at han ikke var nok "på bagparten" kunne jeg glemme alt om at lave anspring. Jeg tror måske mere det handlede om balance end om kondi fordi han galoppere fint i skoven. Hvordan galoppere den hvis du sætter dig op i let sæde og giver den gas? Vil den så heller ikke galoppere? Når mit svar ville være at du skal lave en masse overgange både skridt-trav og trav-trav eller halve parader for at få den mere "på bagparten". Fornemmer at den måske godt kan komme til at hænge lidt på biddet? Hvilket min også gjorde hvis ikke man fik ham vendt, ved halve parader og fremadridning. Beklager den lange roman, men håber du kan bruge mit svar til noget.
Jeg kan mærke om jeg ikke kan få ham i galop ved at han bare er træt, træt, træt og træt, uenergisk. Så kan jeg drive fremmad i trav så meget jeg vil - han slår ikke over i galop. Heller ikke efter de 3-4 anspring - han bliver SÅ træt, det virker som om han bare ikke har krafter til at sætte farten 1 gear til op. Har ikke prøvet let sæde i galop, kunne jeg prøve. Med give gas mener du så drive konstant? Det har jeg nemlig prøve, men på et eller andet tidspunkt virker det som om han bare ikke kan mere - fx. efter en lang side eller ½ volte.  Han hænger på bidet når han bliver træt - hvilket er fair nok, så har han ikke længere krafter til at gå højt oppe og vi skal til at trave af og frem og ned. Jeg har prøvet at drive ham frem når han hænger på bidet, men føler ikke at det er løsningen. Han forsvinder muligvis fra bidet i et stykke tid, men føler bare jeg driver ham lige på forparten, da han egentligt har givet tegn til at det er nok nu og det jeg så laver bare er lappe og skjule det. Kom til at tænke på at jeg har haft redet rundt på en græsmark ( dyrskueplads ), hvor jeg satte igang mange mange gange i galop - selvom han var træt og færdig.  Men det har vel været fordi motivationen var en anden? Fx. hvis jeg satte ham i galop imod hjem. Men mindes bare at hans energi var anderledes da jeg red ham i sommers - har desværre intet og sige i forhold til foder, så hvis den ligger der, er der ikke meget og gøre.
Her er en tråd hvor der er en der har et lignene problem:  Der kommer nogle gode forslag, bla. en som er bedre til at forklare det med overgange og tempovekslinger end mig.
Det er svært at råde dig uden at kende hverken hesten, ejeren eller dig  Du skriver, at ejeren rider tur på hesten. Er det små "daske-ture" der foregår mest i skridt - eller er det friske ture med lidt tempo? Jeg tænker, at hvis hesten får lov til at tusse afsted i sit eget tempo de fleste dage i ugen, så kan det nok godt være lidt svært at overbevise ham om noget andet de par dage du rider  Hvordan synes ejeren at det går? - er han også "død i sværen" på turene? Hvis ja, ville jeg nok spørge ejeren, om hun var med på at give ham en jernkur. Der er fjordhestefolk der mener, at fjordheste let kommer til at lide af blodmangel om vinteren. Jeg aner ikke om det har noget på sig (vore heste har ikke problemet), men jeg hører det af og til - og måske kunne en jernkur gøre underværker? Noget andet er, at jeg lagde mærke til denne sætning i dit sidste indlæg:  Hvis du rider ham med en højere holdning end han har ganaschefrihed til, så vil det gå ud over "luftindtaget", og så skal han jo blive træt   Kommer han med "snorkelyde" når du rider? Hvordan er ridebanebunden? Hvis den er tung og sandet, kan det godt være svært for en Fjordhest at levere et ærligt stykke arbejde. De har jo et "fladere" bevægelsesmønster end f.eks. varmblodsheste, og kommer let til at vade rundt og flytte sand, hvis banen er for dyb/tung. Det er mine bedste bud - håber at du kan bruge noget af det. Hilsen Sif
Hej Alle (o: har for et års tid siden købt en sød vallak på 11år, hun sagde at han godt kunne være lidt sur i boksen/staldgang; men syntes det er ret meget, han bider ud og truer når man går forbi, kan finde på at mase en, det er mest i boksen, hvis man trækker udenfor og sadler op, så er der næsten ingenting, fik af vide at han ligepludselig fik det sådan! hun mente at der var børn der havde gået og "dasket" til ham ! er der noget man kan gøre ved det??????? har fået at vide at han har været rigtig sød før i tiden og så til ridningen: han har stået stille en måneds tid pga. en operatien! nu har vi redet i en 2 måneders tid og han er bare MEGA DOVEN ( det var han så også i starten) men det er blevet meget værre ): kan næsten ikke få ham frem i hverken skidt, trav eller galop heller ikke på tur (marker mm.) han liver lidt op når vi rider med andre, men det er ikke meget, dvs nogle gange i galop fyre han den af hmmmm og når vi rider jagt kan han også godt flytte røven, er han blevet træt af at ride?? eller har han for meget mælkesyre i benene eller hvad det nu hedder mon han mangler noget?? vitaminer?? skal jeg få min dyrelæge til at tage en blodprøve? skifte til andet mad?? jeg variere ridningen meget... spring på bane, skovtur, dressur, jagt mm. jeg er ved at blive frustreret over det! gør jeg noget forkert?? håber virkelig på nogle svar (0: mvh. mette og doven hest
Få hesten grundigt undersøgt af en DYGTIG dyrlæge - det lyder som en hest med smerter. ang. at ride jagt, så indgår den jo i flok, hvor den udfører det som hedder smittende adfærd - flokdyr gør hvad de andre i flokken gør - og så træder evt. smerter i baggrunden.
Lyder rigtig meget som en hest med voldsomme smerter. Få den tjekket med det samme. Lad være med at ride den.
Det er rigtigt, den slags kan tyde på smerter, men ville nærmere tro at din bare lider af noget sygelig dominans.   Er det kun overfor mennesker, den er sur, og maser, eller også heste?? Tror du skal have en underviser til det af en art - i al fald en til at kigge, hvad der kan gøres overfor den.
Hej, En hest, der er så sur i boksen, kan jo være en af de heste, der meget gerne vil have helt fred i boksen og som desværre har erfaret, at det får den kun, hvis den "jager" folk ud/væk. Hvis du synes det er et problem, som du vil investere tid i at ændre, ville jeg nok sætte mig på en halmballe eller en skammel i et hjørne af boksen et stykke tid hver dag og lade hesten falde til ro. Måske have lidt godbidder med, som den kan få, hvis den opsøger dig på en venlig måde. I øvrigt skal der intet gøres ved hesten i boksen. Dækken på/af og alt andet arbejde gøres på staldgangen. Derudover er det vigtigt, at ingen i stalden kan finde på at "klappe til den", som det lyder til, den har prøvet. Det ville få enhver hest til at blive skeptisk, så hvis man skal vende det om, må alle hjælpe med til at give den nogle positive oplevelser (belønne ved god opførsel, ignorere ved dårlig opførsel), så den forbinder sin egen høflige/venlige attitude med noget godt. Desuden vil jeg også sige, at dens opførsel under ridning kan tyde på smerter - hvad er den opereret for? Kan der være noget, der ikke er i orden endnu? Evt. arvæv, der generer? Jeg kan også kun anbefale, at få checket hesten meget grundigt! MVH Jette
han har altid været doven (o: er bare blevet en smule mere doven på det sidste, tror ikke han har ondt, da han har været doven længe og jævnlidt er blevet undersøgt (eks. ved handelsundersøgelse) han er blevet opererat fordi sædstrengen var vokset ned i huden og lavet en masse betændelse, han virker ikke som en hest der har ondt ( mere som om han er blevet tæsket i boksen og er i forsvars position hele tiden) det er som regel i boksen han er sur, men hvis man har guffer med, er han meget nysgerrig og sød (han for selvfølgelig ikke gufferne når han ser sur ud!) han har haft en 4 ejere i Danmark (han kommer fra Holland) inden han kom til mig, og forrire og 3 ejere skriver også han var doven! han er stadig ret stiv i det efter han har stået stille efter operationon, måske det er derfor han ikke vil gå frem?? og ved godt at når man rider jagt så kommer flokinstinktet op i ham, men han gør det også når vi kun rider ud med en hest, nogle gange!!
Hvordan vedligeholder i jeres pensionistheste? jeg har en ældre dame på 18, som mest bliver brugt til en ugentligt skovtur, men jeg har læst at ældre heste er som ældre mennesker og de holder sig simpelthen bedre, hvis de træner regelmæssigt. jeg ville også samtidig gerne holde hende pæn i overlinjen, relativt slank og smidig. Hun har ingen fysiske skavanker, men jeg kan mærke, at hun bliver stram i overlinjen og faktisk også ret overvægtig af bare at gå i skoven. Hvordan vedligeholder i jeres ældre heste? pt. har jeg genoptaget en let dressurtræning på bane 2 -3 gange ugenligt, da jeg synes at hun buler mere og mere nedad   og hun har en slem tendens til at "glemme" hjælperne når vi er i skoven.
en vallak på 21, lige som din uden nogen form for skavanker. Han har været lånt ud i 5 år, og jeg ved ikke helt hvad han har lavet og hvor meget. Jeg fik ham hjem i august, og jeg har redet ham 2-3 gange om ugen. I starten var det tydeligt at han havde dårlig kondi så jeg travede/galoperede bare 10 min med løs tøjle. Nu er han i bedre form og kan godt klare 15 min, og også et par omgange i nedsidning. Jeg rider mest på bane, men er da begyndt at tage et par ture på ham, vi har ret kupperet terræn så jeg ville lige have ham lidt i for inde han skulle ud og gå på bakker. Jeg synes han er rigtig fin, han er ikke sunket i overlinjen, han er dog en del vommet, kom hjem med bændelorm men de er væk nu og jeg synes han begynder at tage på. Men jeg ved ikke hvordan jeg får strammet den mave op, hvis det overhovedet kan lade sig gøre.
Hej, Min gamle pony blev 36 år og var til sin sidste dag altid klar til en ridetur, selv om tempoet med ganske få undtagelser (stubmarker fristede hende til det sidste...) var kommet noget ned. Lidt gigt her og der satte sine spor, men hun elskede sine rideture, så jeg red hende ca. 4-5 gange ugentligt på kortere eller lidt længere ture. Indtil hun blev 34 red jeg meget i skoven i bakket terræn, og det var helt klart godt for hende. Hun holdt en passende kondition og var frisk og frejdig. Jeg trænede dressurøvelser på skovstierne (versader og traversader, tilbagetrædninger, galopanspring fra skridt og overgang til skridt igen) for at holde hende smidig, og det fungerede fint, selv om jeg naturligvis slet ikke kunne forlange perfektion og styrke som hos en yngre hest. Men den gamle dame klarede sig fint langt op i årene. Hun havde hele den tid jeg havde hende (26 år) været terrænhest med ganske få undtagelser (hun afskyede at være på en ridebane), og måske var det grunden til hendes sejhed... Så jeg tror, at de gamle heste har bedst af at blive brugt, medmindre de ligefrem viser, at de ikke har lyst. MVH Jette
vallak på 17 år, rider jeg ca. 5 gange om ugen. Jeg kører ikke som sådan efter en fast træningsplan, men forsøger at få så meget variation ind i træningen som muligt. Når jeg rider på bane, er det som regel max. 35-40 min. Halvdelen af tiden ca. forgår i skridt. Jeg rider ham det meste af tiden i en lang og løs form, hvor mit fokus er frem og nedadsøgning, så ryggen kommer op og aktiveres mest muligt. Han har haft svært ved at "holde" muskelmassen ordentligt på ryggen, men efter lidt fysio-behandling, kommer musklerne nu stille og roligt på. Jeg syntes dog også at det er vigtigt, at holde smidigheden ved lige, så træner versader, travers etc. et par gange om ugen, hvor jeg også rider i momentvis let samling. Træningen kombineres med dage i f.eks. cordeo (primært for at styrke fokus på brugen af mit sæde), bom-træning, en smule jordtræning og engang imellem en lille skovtur (hvilket jeg gerne vil gøre mere i). Indtil fornyligt springtrænede vi også en smule en gang om ugen, men med mistanke om spat i bagbenene, er det nu skået væk til en sjælden tur over et par bitte små kryds eller et par træstammer på den terrænbanen hvor vi står pt.
Jeg har også en vallak på 21 år som bliver brugt stadigvæk. Han har heller ikke de store skavanker, men er lidt stivbenet og jeg kan godt mærke han er lidt længere om at restituere end før i tiden. Han bliver også primært redet i skove 4-5 gange om ugen. Så ingen tvivl om at motion er en rigtig god ting for de ældre heste.
Hej, Jeg har en 5 års frieservallak, som er lidt af et buldrerhoved. Bl.a. når han skal stå bundet op (og det er faktisk først indenfor det sidste halve år, jeg overhovedet har kunne binde ham fast, før trak han bare til enten tov eller grime gav sig....) vader han rundt, og kan ikke stå stille. Han tager heller ikke hensyn til, om jeg står der, hvor han går hen, så det ender ofte med at jeg må flytte mig for ham. Jeg binder ham ikke op i begge sider, kun foran. Nogen gange står han pænt stille, men mange gange vader han som sagt meget rundt. Jeg retter ham ind hver gang, ved at trykke ham 'på plads', men han flytter sig hurtigt igen. Nogen ideer til hvordan jeg får ham til at stå stille hele tiden?? Altså self må han bevæge sig, men ikke vade rundt eller ind i mig 
her et meget upædagogisk råd, men fordi jeg selv har en hyper-hest. Nogle dage er det nok at flytte den tilbage og sige "stå", mens jeg selv står stille og kun fokuserer på, den skal stå stille, andre dage er der ikke noget at gøre - derfor bestikkelse. Hø - jeg har ikke oplevet nogle heste, der har haft travlt med andet end at æde, når de får et kg hø. Og tricket er, at de allerfleste også står stille bagefter.   Muligvis fordi de så dels har fået noget at fokusere på, og er faldet lidt til ro.
Det er ikke så svært, men du skal lige vænne dig til at tænke omvendt. Du skriver: "Jeg retter ham ind hver gang ved at trykke ham 'på plads', men han flytter sig hurtigt igen." Ja, han flytter sig hurtigt igen, for han får intet ud af at gøre som du siger. Beløn med godbid, når han gør det rigtigt. Ignorer, når han møver. MEN du må ikke flytte dig for ham! Du skal foregribe situationen, når han begynder at flytte sig ind i dig og gøre det umuligt/ubehageligt for ham, f.eks. ved at han 'rammer ind' i en hård tommelfinger. Det kunne godt lyde, som om du er bange for ham, når du flytter dig for ham? Er du ikke i stand til at bruge tommelfingeren, så brug en hovrenser/pisk eller lignende. Du skal IKKE slå ham, han lærer bare, at konsekvensen ved at bevæge sig ind på dit område er, at der sker noget ubehageligt. Personligt ville jeg nok binde hesten op i begge sider, indtil det går bedre, især fordi du flytter dig for ham. Hvorfor gøre det sværere for dig selv? På lang sigt ville jeg så lære hesten at være bundet op et sted. Jeg har selv haft en totalt møve-hest, som nu står heeelt stille, så det kan lade sig gøre. Til sidst vil jeg sige, at det altså også har noget med alderen at gøre. Din hest er ikke så gammel, men derfor skal den rette opførsel selvfølgelig på plads.
Det er også afprøvet med mad, men synes bare det ville være rarest hvis han kunne stå uden. Karen Gry: Nej, jeg er ikke bange for ham, det er mere en instinktiv reaktion, hvis jeg flytter mig for ham, for jeg ved jo godt, at han så slet ikke lærer noget   Når jeg når at fange ham i det, klapper jeg ham gerne på skulderen, flagrer med armenen, siger nej højt osv. Jeg har også arbejdet en del med klikker med ham, også ifht at stå stille, og det har en god effekt på ham. Kan være jeg skal prøve at friske det op med ham. Nogle dage går det også fint, andre dage er det noget af en kamp. Koncentrationen er der ikke lige altid  Har også tænkt på, om det ville hjælpe at binde ham op hver dag, f.eks. men jeg muger eller lign., men han er også ret vild med at 'sparke'/skrabe højt med forbenet, så er ikke vild med at lade ham stå uden konstant opsyn.
Jeg har en koldblodsblanding, jeg er ved at tilride. Hun er sød og nem, men jeg synes hun er tung at ride, hvis man kan kalde det sådan. Hun skal holdes igang og er ikke så selvgående. Hun reagerer ellers let på schenklerne. Er det typisk for koldblod eller er det måske bare sådan som hun er? Noget andet er hvor meget der skal rides på en 4 års. Jeg rider pt.kun 2-3 gange om ugen og longerer og laver jordarbejde 1-2 gange om ugen. Det virker som om, hun stadig bruger meget energi på at tænke. Alt er jo så nyt.