Vi har på rideskolen én gigantisk udendørs bane (vel 80x80 meter), hvor vi kan stille to 20 x 60 dressurbaner op. Vi efterlyser en smart og fiks måde til, hvordan vi kan vande udendørs banen nemmest/hurtigst? Hvad har i andre af udendørs vandingsanlæg? Gerne med billeder og hvor i har købt.
de klubber jeg kender der vander deres udendørs grusbaner bruger en gl. gyllespeder spændt efter en traktor. Og den er selvfølgelig fyldt med vand Karina
Men vil gerne have et permanent vandingsanlæg på/rundt om banen.
det har jeg aldrig set udendørs, kun indendørs. Enerste der har det udendørs er folk med walberbunde, dvs der ligger vandslanger nede i selve bunden der konstant fugter. Karina
Her er et lille tip til hvad i kan gøre på banen der skal selvfølgelig flere til men de koster jo ikke en krig.....
Vi har et vandrør siddende højt på hegnet langs ridebanes to langsider. Her sidder en sprinktler for hver ca. 10 meter. Det at vandrørene sidder højt gør, at vandet lettere kan tømmes af for vinterens frost. Vær opmærksom på, at vandtrykket er tilstrækkeligt. Vi må vande hver side hver for sig. Lidt besværligt.
Så skulle du have været med i Kristianssand sidste år. Banen var kæmpe stor, vel 3 x HUR/HSK, der sad 4 dysser i hvert hjørne og når de gik i gang var det godt nok ikke der man skulle stå, der var så stort tryk på at de kunne sprede forstøvet vand ud på hele arealet. Vand koster åbenbart ikke i Norge  ). Det var i øvrigt også en fiberbund (de er vel ikke alle walbar er de?)
Vi har en slamsuger (kaldet "Slam Olga" - hehe), og "hende" spænder vi efter traktoren, suger i vores lille dam, og så bliver det kørt på banen når den er ekstremt tør.. Nemt, hurtigt og smart.
ja den bane ville jeg da gerne have set for jeg har kun set fastmonteret anlæg på dressurbaner ikke på springbaner, her bruger folk maskinelt udstyr for de færreste dysser kan sprøjte ind midt på en stor bane Fiberbunde laves af andre end walber, walber var bare først på markedet. Men alle fiberbunde anbefaler mig bekendt at der lægges siveslanger i bunden af banen så den altid er våd(fugtig) som en bane med fiber bør være for at fungere optimalt. Karina
Hej. Vi skal ud og kigge på gård imorgen, men jorden er under udstykning var oprindeligt 9,6 HA og tilbage er der 0,7 HA. Vi har ikke planer om mange heste, men i hvert tilfælde 3 stk. Jeg har fundet nogle regler som sagde at det kommer an på gødningen, men er der nogle der kan skære det ud i pap for mig? VH Pernille
så er 0,7 hektar ikke meget. Jeg selv har feks 3 varmblodstyper gående. De har 4 folder fordelt over godt 2 hektar. Og der er langt fra nok græs til dem. De går så i løsdrift, og 24 timer i døgnet er jo klart hårdere ved en fold end feks 8 timers brug. Jeg løser det vad at lade dem leve af græsset når det er der, og suppelere med wrap hø, når jeg synes de trænger til mere.. Om vinteren har de ca 0.5 hektar som vinter fold. Heldig for mig har jeg sandjord, så det skal virkelig give meget vand før jeg har mudder. Men den fold er om vinteren blot en jordfold. Derpå har de deres skur, vand og en kasse til grovfoder, hvor der er noget i 24 timer i døgnet..
Jeg fandt denne § frem til dig.
Vi har også købt en ejendom med minimumsjord til - og det er på 1.5 HA. Vi har også fået fortalt, at landmændene ikke længere må "slagte" de små nedlagte landbrug ned under 1.5 HA ved frasalg. Så det ville da være godt lige at få tjekket op på det. Vi fik i forbindelse med den endelig udstykning lige et par 1000 kvm mere, end de 1.5 HA. Jeg har 3 varmblodsheste, og vores jord er den fedeste lerede muldjord. I foråret kan de ikke gå på døgnfold, da de så bliver for fede, og i maj/juni plejere min ridehest at gå med mundkurv for at holde formen. Jeg har så en bette jordfold på ca. 2500 kvm med en løsdrift på. Så på den måde går de allerede nu på døgnfold og går primært på jordfolden med grovfoder, samt er i gang med indgræsning på sommerfoldene. Jeg ville dog gerne have haft 1 tdl jord ekstra til en lidt større vinterfold. Og det skal siges, at vi slår ikke hø/wrap - og ønsker heller ikke bøvlet med det. Så 1.5 HA er efter min mening minimum til 3 varmblodshest, og det skal være rigtig god landbrugsjord, ikke sandjord, for at dte kan gå. Og så skal man alligevel sørge for at kunne have noget grovfoder i reserve, hvis nu foråret er meget tørt eller vådt, så græsset af den grund mistrives. MVh charlotte
Jeg mener man siger mellem 500 og 1000 m2 pr.hest så til 3 heste vil jeg sige lige lidt nok. Du skal også tænke på vinter fold, som kan blive n dvendig at ligge om til foråret, hvis det er græs... mvh Nina
Nina; du mener nok mellem 5000 og 10.000 m2 pr. hest... Skal en hest leve af græsset plejer man at sige 1 ha pr. stor hest eller 2 mindre ponyer.
En ting er regler - en anden ting er virkelighed. 0,7 HA er slet slet ikke nok til 3 heste.   Vi dyrker landbrug (planteavl) og har både ler- og sandjord. Jeg vil da KLART til hver en tid foretrække sandjord til hestene (hvilket jeg også er lykkelig for jeg har), da man ikke har muddermarker med brun sæbe om vinteren! Jorden skal jo gødes - det giver sig selv, gøder man ikke, kommer der ikke noget...
jeg vil sige 1 og 1/4 del hest. o.7 ha er ikke ret meget
Vi har lige kigget på det idag og der var rigelig med plads til os. Måske de 0,7 er et "gæt" for der var nu rimeligmeget plads til det fold vi/hestene skal bruge. Ellers tusinde tak for hjælpen til alle..
Tjjjaaaa Jannie bavl og bavl - jeg kan se folde med sandjord ligge total tørre og afgræssede hen meget tidligt på sommeren, når/hvis der kommer en tørkeperiode. Til gengæld har du da ret i, at de nemt giver mudderproblemer på vinterfolden, HVIS man altså ikke gøre noget ved det, og sørger for at dræne  Og hvis man har begge dele, så ville jeg da nok også vælge den underlødige sandjord til hestefolde, og avle på den gode jord. Men ønsker man at have nogle ok græsfolde på forholdsvis lidt plads, ja så er jeg dødesikker på at det kræver ekstra fodring kun at have sandjord fremfor ler-/muldjord. Tag en snak med en god vestjyde på den sandede hede, de regner med noget mere jord pr hest, fremfor dem jeg kender med den fede jord i østjylland - så bavl tjaaa det kommer an på om man snakker med dig eller med en hel masse andre  At jeg så også gerne ville have sandjord på udvalgte steder, så jeg havde en nemt drænet vinterfold, fremfor en dyrt maskinedrænet vinterfold - og glad og gerne ville kunne lave en ridebane på en nem og billig måde oven på sandjord - ja det er så en HELT anden snak   Og hvis man kun ønsker at købe en ejendom med 0.7 HA, så skal amn under alle omstændigheder fodre ved siden af, hvis man har 3 store heste - ler- eller sandfolde. MVh charlotte
Nu er vores gård ikke specielt stor, men vi har faktisk fraregnet 0,7 Ha fra det samlede areal til ansøgningen om hektarstøtte. Det er det areal der går til bygninger/have og en lille beplantning.
om det er 0,7 hektar ud over det areal huset, stalden, gårdspladsen, haven, osv optager - er det incl. er det meget lidt - vi har en fold der er 0,64 hektar og jeg ville meget nødigt nøjes med den til min "lille" hest på 160 cm og 3 ponyer - vi har 2,3 hektar reel mark (incl vinterfolden på 0,64)og det er passende - var der tale om 4 store heste gik det ikke - så ville de ikke kunne komme ret meget ud, uden at det ville blive til jordfold det hele. På 0,7 ville jeg max kunne have en hest og en pony.
0,6 Hektar pr. hest. Det står der i Gyldendals Hestehåndbog (år 2004) Her på gården har vi har 7 heste + min som kommer på tirsdag. Vi har løsdrift, 1 læskur/togvogn på hver fold, vi har 3 store græsfolde. Fold 1.: er 7,342 Hektar. Fold 2 og 3: - er slået sammen, de er på i alt 8,5 Hektar. Alle 7 heste går på fold 2-3. Og de har hvert fald masser af græs, men de får wraphø på folden hver dag og en spand kraftfoder.
Følgende er hentet fra: § 16 For ethvert hestehold skal der være adgang til en fold.  Stk. 2. Folden skal have et areal på mindst 800 m2, hvoraf den korteste side skal være  mindst 20 m. Benyttes folden af mere end fire heste på samme tid, forøges det  i 1. pkt. angivne arealkrav med 200 m2 pr. hest. En fold må ikke benyttes af  mere end i alt 20 heste.  Stk. 3. Folden må ikke indhegnes med pigtråd. Foldkravet indebærer, at alle hestehold skal have adgang til en fold der  minimum har et areal på 800 m2. Skal mere end 20 heste på fold, må der etableres yderligere  folde. For eksisterende hestehold træder foldkravet i kraft 1. jan. 2016. Hvis i ikke forstår teksten eller har spørgsmål, så spørg endelig   Er selv ved at have ret godt styr på det.
Hej, Vores vinterfold er lige nøjagtig på 0,7 HA - der har gået 2 belgiere, 1 traver og 1 pony. Når hestene har gået der hele vinteren er folden ikke meget værd mht. græs til hestene (altså et stort stykke af den bliver fin grøn, men det vil aldrig være en fold der kan forsyne hestene med græs så de kan leve af det på nogen måde før end den bliver lagt om eller bliver sået oveni - dertil kommer at hvor hestene har trampet rundt kommer en del ukrudt som så skal bekæmpes/marken lægges om). Skulle hestene fortsat gå på vores vinterfold resten af sommeren ville vi være nødt til at fortsætte på vinterens foderplan med fuld ration wrap mv. På vores vinterfold er der hverken til afgræsning eller slet. Vi har yderligere en eng på 2 HA + 1,3 HA her hjemme til afgræsning. Dertil mener jeg der er 4 HA alene til slet + vi tager slet i noget af engen inden de kommer derned at gå. Det fungerer fint for os synes jeg. Vh. AnjaR
Jeg vil også sige, at 0.7 hektar er meget lidt. Det er rigtigt at man iflg. den nye hestelov skal have en fold på min. 800 m2 og hver hest skal have min 200m2, men det er jo kun luftefolde. Skal hestene leve af det græs, der er på folden, skal de have ca. en halv hektar pr. hest. Vi har selv 1,5 hektar græs beliggende op til ejendommen. Første sommer vi boede her, havde vi kun det areal til vores 3 heste, og der var faktisk kun græs til godt og vel halvdelen af sommeren. Mht. spørgsmålet om ler eller sandjord, så har vi meget leret jord. Det betyder mudder, mudder og atter mudder om vinteren. Til gengæld bliver det så hårdt som beton i tørre perioder om sommeren, at græsset har svært ved at trives. Ja faktisk er det allerede så tørt nu, at der er kommet revnet i jorden.
Så er tiden kommet til at vi skal igang med forårsrengøringen af staldene - så kom frisk frem med jeres bedste tips til at komme hurtigtst, bedst og billigst omkring denne tilbagevendende begivenhed. Jeg her idag fået givet alt ædeltræet i stalden olie 1. gang og hold da op hvor det suger... Næste stop er nedfejning af spindelvæv - gode råd modtages gerne!!!! Så skal der vaskes repareres vægge Kalkes og gives olie igen Puha - bliver helt træt over de trætte arme inden man er igennem hele projektet. Hvordan går I??? Mvh Rikke
opstalder i en stald, så deltager nok ikke i hele forårsrengøringen. Men det jeg plejer at deltage i er: Feje spindevæv ned - Vi bruger staldkostene og fejer ned med. Begefter tager min en gammel strigler og "fejer" ud i vinduer og smalle kroge. Gulvet får den store tur med kost evt. lidt vand. Så kalker vi hele stalden, inkl. bokse, sadelrum, gang efter behov. I den gamle stald jeg var var der afløb i alle boksene så da tog man bare en højtryksrenser med lidt vircon S i og så fik hele stalden en desinficerende tur. Det var ret smart og gik super hurtigt. Dog skal man vente på at stalden tørrer før man kan kalke. Vi plejer at have en såkaldt arbejdsweekend, hvor grillen bliver tændt og recorderlig/cider/øl kommer på bordet  Super hyggeligt og det går faktisk forbavsende hurtigt når sådan et par staldtøser smøger ærmerne op.
Når hestene er kommet på døgngræs går vi i krig. Først rydder vi stalkden for møg og alt andet skrammel. Så kommer højtryksrenseren i gang. Både loft, vægge, bokse, gulve m.m. får en tur. Så det med at feje spindelsvæv ned behøver vi ikke. Alt vandet bliver fejet ud og så skal det bare tøre med alle vinduer og døre åbne. Derefter kalkes alle vægge og skillerum i boksene - et kæmpe arbejde! Boksfrontene skal have olie. Er der noget der skal repareres bliver dette også gjort. Desuden bliver krybberne vasket og vinduerne pudses også. Så er vi klar til at det igen bliver vinter  Jeg tror desværre ikke jeg har råd til hvordan man kan gøre det hurtigt, nemmest og billigt. Det er bare en stor omgang der kræver hårdt slid og arbejde. Men hvor er det også skønt når man er færdig!
Det er stort set også det samme her. Vi starter med at tømme stalden for møg og skrammel, og så får den hele armen med højtryksrenseren med lidt Rodalon blandet i. Vi har afløb i alle bokse og 2 på staldgangen, så det er ikke slemt med at skulle feje vand væk. Derefter går vi igang med diverse reparationer, evt. ombygning eller hvad der er opstået af behov i vinterens løb. Derefter får hele stalden en omgang eller 2 med Cempexo og en stor malerrulle (vi har murede bokse). Det er ikke så slemt at komme igennem, når man kan rulle det på og kun har brug for penslen i hjørner og vinduer. Men vil tilslutte mig det er et kæmpe arbejde, men det er SÅ skønt når det er overstået og man kan gå rundt og nyde synet af en helt hvid stald - lige indtil de skal ind fra sommerfold igen   . Rigtig god arbejdslyst. Mange hilsner Sofie
Jeg synes at have læst om folk der havde for tung = for meget sand på deres ridebane. Men nu kan jeg ikke finde nogle af indlægene. Nogen som har stået med det problem, og fået det løst? Jeg tænker om man skraber sandet af og skubber det væk fra banen igen? Eller nogen har lagt noget nyt ovenpå ? blandet i, eller hvad har I gjort?
Smider man mere på banen bliver den bare endnu tungere, så der er kun én vej, det er at fjerne noget.
vores måtte laves helt om!!! jeg vil anbefale max 5 cm sand, hvis det bare skal være en "sandbane" 
Hvis du ved at der er jord under sandet, så kan du få harvet noget jord i, så er den ikke så tung mere. Det har jeg prøvet med succes. Mvh
Stålhal ønskes i Østjylland (Århus)  Hvem kan anbefales? Hvem skal man ikke bruge? Jeg forestiller mig vi selv laver sokkel (?) og så får monteret spær, sider og tag (evt. port). Hvem skal jeg ringe til? Hvem har ordentlig vejledning, tid og fornuftige priser? Erfaringer søges.
med eternit tag og stålplader blev opført af Bundgaard Byg A/S på 2½ uge til vores fulde tilfreshed. Der er billeder på min præsentation.
en stålhal i samlesæt fra Ansager Stålhaller v. Johnny Christoffersen ( firmaet har siden skiftet navn ) - det kan jeg IKKE anbefale, vi blev snydt og leverandøren af pladerne blev også snydt. Pas på med selv at lave sokkel - det er utroligt svært at få spærfødderne til at stå lige og præcist i våd beton.
Ibikus: det må være dem her du tænker på:  Dem har jeg kontaktet og afventer at høre tilbage fra dem. Hoejly: mail sendt til Bundgaard Byg A/S - så må vi se hvad de siger. GitteL: Ved du hvad firmaet hedder i dag? Så man kan undgå dem.
Hej! Vi er ved at få bygget en 300m2 stålhal, som vi har købt ved Bundgaard Byg. Vi bygger selv, men har fået firmaet til at sætte stålspær og porte op. Kun gode erfaringer.
hej jette hvad er prisen på sådan en vil i bruge den til stald
Hej jeg kan anbefale BT Hallen, dem skal vi have en 20x7 hal fra til august..jeg tjekkede priser længe og de var klart de billigste og hvor kvaliteten også er ok.
BT Hallen har jeg ikke kunnet få svar fra. Er der nogen der har et tlf.nr. til dem? De andre har sendt brochurer som vi er ved at gennemgå. Det skal lige siges at vi ikke skal bruge hallen til hestehold men til maskiner m.m.
Lige købt en ridehal/stald af Hornsyld købmandsgård som har fornuftige priser, men vi havde også Dansk Halbyggeri inde i billedet man valgte lokal arbejdskraft i stedet. Prismæssigt er de nogenlunde ens. Held og lykke med projektet. Hilsen Gitte
Jeg har også hørt godt om Hornsyld Købmandsgård. hilsen Louise
er der nogen, der ved hvor man kan købe en brugt stålhal ca. 20x40 meter indvendig. eller kender I nogle firmaer, der leverer som samlesæt, så man selv støber sokkel og monterer resten og hvad er priserne??? Venlig hilsen Dorte
Der er jævnligt brugte haller til salg på den blå avis.
når du køber brugt hal. Der skal være spærtegninger/bergeninger med, som skal sendes til kommunen. Ofte har sælger ikke disse, og så skal man have en ud at lave tegninger, og det kan godt blive dyrt.
Hej vi har en lejet mark (0,5 Ha), hvor vi har to fjordbasser stående året rundt. De er på døgnfold ca fra maj til okt. (afhængig af vejret). Vi plejer at dele folden op i 3 stykker, som så bliver brugt ca 1 uge ad gangen, så hvert stykke får 14 dages hvile. Det plejer at fungere rigtig godt. Vores problem er, at græsmængden efterhånden er ved at være lettere kritisk. Vi må nemlig hverken gøde (hestepære ok  )eller lægge om. Heldigvis er det jo et par nøjsomme basser vi har gående, men sidste år var der kun lige græs nok. Det er selvfølgelig rart, at der ikke er vægtproblemer, men jeg bliver lidt bekymret for om græsset kan blive ved med at give næring nok (de er dækket ind med vitamin/mineralkiks). Har I kloge hestevenner nogle tip, tænkte på om vi evt. kunne efterså noget græs? Er der en type som er nem at få til og gro og som er god til de nøjsomme typer? Hvor kan det købes? Har desværre kun mulighed for at håndså. Er helt klar over at det nok vil blive svært at redde, men det ville måske være et forsøg værd? Er spændt på at høre fra Jer. Vrinsk fra Pernille
-tror ikke du får meget ud af,at efterså -hvis hestene benytter folden hele tiden.(græsset skal både spire og rodfæstne sig). 0,5 Ha,er ikke vildt meget - når det benyttes hele året. Hvorfor må I ikke gi´ en gang gødning? Der kunne man jo spærre halvdelen af og så sprede kunstgødning lige inden der er lovet dagsregn. Hvis du alligevel vil så,ville jeg vælge lavfrugtangræsser m/urter-prøv at kigge på hunsballes hjemmeside el.google solfaxi. Hvis græsmængden er lille ville jeg supplere med hø el. andet grovfoder..
Jeg ville så IKKE vælge en lavfruktanblanding, det såede vi for et par år siden, og mit indtryk er at den er sart og ikke-dækkende. TIl så små folde skal man vælge en græstype med høj slid-/dækevne.
Du kan sagtens efterså noget græs. Men det kræver altså at det får fred indtil det har fået ordentligt fat - og det tager tid. Vælg noget græs der kan tåle det hårde slid. Vi har selv valgt at efterså, så der går også noget tid før vores heste kan komme på græs, men det er der altså bare ikke noget at gøre ved. Nu venter vi bare på regn og varme, så det kan komme i gang med at gro. Så måske du skulle lade hestene gå på en mindre fold med hø til rådighed indtil det evt. nye græs har fået godt fat. Du kan købe græs flere steder. F.eks. dlg eller andre foderstoffer. De kan helt sikkert også hjælpe digmed hvilken blanding du skal købe.
Tak for tip. Har lige snakket med den anden lejer i dag om problemet. Pt går hestene på mindre stykker hvor det dårligste er, så resten har ro til at få ordentligt fat. Det er skoven vi lejer af og de vil ikke have vi gøder, men de vil til gengæld heller ikke have, at folden skulle gå hen og blive jordfold, så det er lidt svært at agere. Nå men jeg tror, jeg tjekker lidt foderstofsider ud, det kunne jo også være vi kom til at "tabe" lidt gødning i en sen aftentime  En ting er i hvert tilfælde sikkert, vi skal have købt noget mere wrap (min kan desværre ikke tåle hø), så de gode stykker kan få ro til græsset er groet. Er nu faktisk lidt imponeret af, at det først er de sidste par år her vi har kunne mærke det på græsset og foderstanden. De har gået på det stykke i 10 år, så det er da meget godt gået. Mvh Pernille
.. om forbuddet gælder alle typer gødning? Det er meget muligt, at I må gøde med gylle, selvom I ikke må bruge handelsgødning. Hvis I må det, så er det bare et spørgsmål om at finde en landmand, der vil af med en sjat. Hilsen Sif
Nu rømmer jeg mig lige og siger " Du gøder IKKE hvis du har fået besked på ikke at gøde!" Hvis de ikke har tilladelse til at gøde på det areal pga. noget naturpleje eller andet så er det altså meget vigtigt at du ikke gør det! Hvis det opdages kan evt. tilskud tages fra ham samt en kæmpe bøde på flere tusinde kroner! Landbruget er stækt overvåget så lad være at gøre noget rigtig dumt!! Spørg som en anden skriver om det er alt gødning der er no go og evt. hvorfor der ikke m¨å gødes. Ellers må du finde et andet sted til dine pruheste hvor der er græs og hvor marken må omlægges og gødes.
Hej Igen og TAK for reminder ang. gødning, det er helt på sin plads. Varmen har heldigvis endelig sat lidt mere gang i græsset, så det ser ud til vores problem lysner UDEN at have gødet, men med ro. Jeg har ikke spurgt, men tror næppe vi må gøde med gylle, da der er grundvand neden under og det bruges til byens vandværk. Der er jo også lugtgenerne som jeg næppe tror landsbybeboerne ville blive glade for, men tak for tippet, det kunne jo evt. have været en løsning under andre omstændigheder. Lidt mere wrap og tålmodighed er og bliver løsningen pt. Mvh Pernille
Jeg er en af dem, der dagligt trasker rundt på folden og samler klatter op efter 3 søde muler. I dag oplevede jeg, at en del klatter var spredt over et større område. Dette skyldes sikkert fugle der har været i gang med at æde alle de orm/larver, som vores mindste nye shetlænder har afleveret efter ormekuren.(Der var uhyggeligt mange pr klat så jeg inde i stalden, og de var store   ). Det er besværligt at fjerne især spredte klatter, og jeg tænker, at jeg jo også fjerner værdifuld gødning som græsset kunne bruge. Derfor overvejer jeg, om der findes noget i retning af Stalosan som man kan bruge udendørs på de områder, hvor klatterne er spredt mest?? Håber meget at nogen har det helt rigtig tip