Jeg rykker først og klipper efterfølgende, så den er helt lige. Min hest står helt roligt når jeg rykker man, så det er ikke noget problem. Har ikke lige et nærbillede, men her kan man da se det lidt.  
Mine har tynd man ... så jeg klipper den helt lige, synes det er flot og let at flette. Havde jeg tykke maner på mine heste ville jeg rykke dem tyndere og derefter klippe dem helt lige. Mht. til man kniv/udtynder, kan resultatet blive flot, men hvis manen skal flettes er det en håbløs metode, synes jeg. Fletningerne bliver grimme og ujævne med alle de hår der stritter til alle sider.
når man som jeg har en frederiksborger med så kraftig man, ville det grænse til dyremishandling, hvis den skulle rykkes tynd... 
Jeg rykker og klipper man på begge mine, havde en pony som ikke var så vild med det men fandt ud af at det var nemmere lige efter man har redet hårene løsnede sig vild nemt hvorfor ved jeg ikke men det virkede. Det er ungheste jeg har nu så jeg rykker ind i mellem så de vænner sig til det, det fungerer fint, klipper jevnligt en sjetter og den har stritman men det gør jeg med klippe maskinen skrå op fra begge sider det er pænest, den er også meget bred. jeg syntes ikke det er grimt når de er klippet det kunne jeg godt selv nøjes med. vivi
Næhh ... men det er jo også lige meget om man bruger en mankniv, hvis ikke de skal flettes   ... Hvis de skal flettes, må man jo bare leve med resultatet ... har selv udtyndet en ponys kraftige man med kniv. Fletningerne blev ikke særlig gode, men de var der   ... og man kan jo altid studse lidt, når rosenknopperne er der ... 
Jeg må vist bare igang med saksen at øve mig   . Mvh. AnjaR
Jeg klipper manen på Bella, men hun er også en pleasurehest og de har klippede maner. Hilsen Benedicte
Jeg mener man bør rive og ikke klippe en man. Det bliver langt det pæneste. Jeg har efterhånden fundet ud af at det faktisk bliver pænest med en hundetrimmer kniv i stedet for dem der normalt bruges til heste der ligner lidt en lommekniv. Dem får jeg i øvrigt altid ødelagt mine fingre på. Jeg river ca. hver 6-8 uge, men man bør nok gøre det lidt oftere. Hvilket gær det lidt nemmere. Det kræver øvelse og tålmodighed og ikke mindst, lidt af gangen (få hår) gør det pænest i stedet for "lunser" af hår. Her er hvordan der ser ud på min hest. (Jeg har ikke nogen hvor han står stille fra den "rigtige" side så manen ses.)    
Sugar har usædvanlig tyk og hurtigvoksende hårvækst af en varmblodshest at være.. Så hun blir rykket jævnligt, ellers bliver der simpelthen for klamt, svedigt og skællet inderst i manen.. Et tip er at rykke efter hesten er blevet redet så den er varm, så er der gang i blodomløbet og hårene løsnes meget lettere.. Når jeg har rykket manen for at gøre den tyndere, klipper jeg den til den længde jeg vil have, og derefter bruger jeg sådan en manskærerfidus til at lave et lidt mindre "pænt" look.. Hendes hale klipper jeg lige over ca 1 gang om måneden, da den også vokser rigtig meget og hurtigt.. Den blir også redt med en børste og ikke bare med fingrene, som jeg ved mange gør for at undgå at den skal tabe hår.. Det gør så absolut ikke noget at Sugars hale taber lidt.. Pandelokken rører jeg af princip ikke, selvom der kommer trælse brune spidser.. Den er så heller ikk særlig tyk..
Bliver flittigt brugt her - alle får rykket/skåret man med den - og ingen tager notits af det. Nu passer jeg også på ikke at ta alt for store totter da jeg kan fornemme at det er ubehageligt. Jeg tror ikke det gør ondt, men hvorfor ikke bare gøre det som man føler er mest rigtig for ingen hest er ens. Vores 1 års DV hoppe fik lige rykket man midt i sin aftensmad - det sagde hun ikke noget til. Fuldbloden skal bare stå bundet på gangen så er det heller ikke noget problem - men i boksen gider hun ikke ha man pusler om hende og det er da ok for mig. Pintoen ja den rykker jeg man på ca hver 2. mdr hun ligner en forvokset islænder   hvis jeg intet gør - og det er ikke lige min stil. (intet ondt om islændere)
Uden at gøre mig alt for klog på tingene, for det er vist noget nær umuligt for en ikke-indviet at sætte sig ind i, så blev jeg umiddelbart mere betækelig ved, at man har skiftet fokus fra "smed" til "beslag". Som jeg opfatter det, bliver der ingen smede tilbage, der er i stand til selv at smede et specielt sygebeslag (se f.eks. det forslag Gamle Smed kommer med i denne tråd:  ). I øvrigt synes jeg, det lyder som en udmærket idé at opdele uddannelsen i to, hvor der er en fælles basis og det derefter er muligt at "nøjes med" at tage beskæringsdelen. Men om det er praktisk gennemførligt, kan jeg ikke lige vurdere. mvh Kirsten
Jeg har netop altid syntes at smed var en forældet titel - for jeg har en far der er udlært smed og det handler altså mere om forarbejdning af jern. Jeg forstår det sådan at beslag handler mere om arbejdet med hestehoven - om det så er beskæring eller skoning....
MarieMD... Hvad er det du vil med din tråd???? Hvis at du har været så uheldig med smede,som ikke vidste hvordan at de skulle beskære en hov,tror jeg at du har været mere end normalt uheldig. Måske misforstår jeg,men ud fra hvad du skriver,har du ikke den store tiltro til at en uddannet smed ved hvordan at han skal beskære en hov. Den er da helt gal,hvis at de smede du har haft fat i,ikke kunne beskære en hov efter foreskrifterne. At de så er så frække at skifte udtrykket fra smed til beslag,jamen,jamen??? Hvad skal det dog ende med??? Min mening om problemet er(men det er jo ikke sikket at det er det rigtige) at smedene idag ikke er smede,men reservedels udskiftere,på samme niveu som en uddannet mekaniker. Uden at ville genere en makaniker,så kan de fleste jo ikke finde et problem uden at de har en computer,med diverse reservedels numre,og hvis at de ikke findes på hylden,ja så kan kunden ikke få løst sit problem. På samme måde med mange smede(desværre),hvis at de ikke kan finde et sygebeslag i deres leverendør katalog,så er de lidt på den. Eller skal vi ikke sige at så er hesteejeren lidt på den. Måske tager jeg helt fejl af dig,og det må du så undskylde,men for mig at se ,er det du gerne vil,at prøve at lobbye barfods ideen ind ad bagvejen i beslagsmede uddannelsen. Jeg tror at jeg ved hvad du mener,og desværre findes der ikke mange smede i DK,som ikke er udsprunget af at have hesten som hobby,og derfor har valgt beslagsmede faget som leve vej. Det kan både være godt og ondt. Godt fordi at de har en meget stor interesse for heste,og måske derfor også har en bedre forståelse for hesten og dens ejer. Ondt fordi de alt for ofte tager uddannelsen pga af pengene. De glemmer derfor,eller får aldrig lært,den grundlæggende smedekultur som netop er den grundlæggende del af faget. Jeg mener ikke at man skal dvæle på fortiden,men uden den er der ingen fremtid. Man skal netop lære af det som de tidligere smede lavede, ikke kun deres fejl,men også de gode ting som nu er ved at gå i glemmebogen,pga af for meget akademisk vrøvl. Jeg ved godt at der nu vil komme nogle negative indlæg,men før at I skriver at jeg er forkert på den,håber jeg at I vil tænke lidt mere over det,og så måske finde den rette mening med mit indlæg. Mit store problem iøjeblikket er faktisk beslagsmede som ikke er smede??? Jeg vil inden for en kort år række,have hele mit værksted fragtet til Danmark igen,og jeg prøver virkelig at finde en smed som vil overtage det,men det er fandme svært,at finde den rigtige. Jeg har en komplet gammel Dansk smedje,hvor noget af værktøjet er mere end 150 år gammelt,samt jeg har også (moderne) maskiner,som jeg vil lade den rigtige overtage meget fordelagtigt,da jeg ikke selv har arvinger,og ikke ønsker at min samling skal falde i hænderne på en Australsk cowboy,som ikke aner en dyt om hvad det er for noget. Det var så et sidespring,men jeg forstår godt hvad du mener Marie. mvh Den Gamle Smed NSW
Kirsten, jeg tror du har misforstået noget, naturligvis lærer man stadig at smede sko, det som bla er ændret, er de lange (og totalt - for mig - intetsigende) ophold på tekniske skoler uden mulighed for at lave andet end at svejse og skrue. Marie MD, jeg forstår faktisk heller ikke hvad du vil med indlægget, er det bare endnu et surt opstød fra en, eller et talerør for en, som ikke har uddannelsen? jeg synes nemlig altid, at det er de som ingen uddannelse har, der kritiserer vores uddannelse, og det bliver man træt af.. Vi ved for lidt, vi kan for lidt og bla bla bla. Hvad ved du egentlig om, hvad vi kan? Gl. smed, jeg vil meget gerne se dit værksted 
Jeg tror nu godt jeg kan følge dig, da jeg har taget nogenlunde samme tur som dig, og nu bruger en yders veluddannet trimmer istedet for en smed. O g hvis de vælger fra regeringens side at gøre det ulovligt, så må jeg nok indse at jeg skal til at være kriminel... Men lige som dig savner jeg også at man får oprettet og legaliseret en trimmer uddannelse. Det er fint at vi stadig skal have beslagsmedeuddannelsen, men det er jo en uddannelse baseret på beslag (logisk nok) og til alle de heste i DK som faktisk fungere så ganske udemærket uden beslag, ville det være rart om der fandtes "legale trimmere". At beskære / gøre en hov klar til et beslag er jo noget ganske andet end at vedligeholde en hov uden beslag...
Men jer der kritiserer den nye uddannelse, hvor meget ved I rent faktisk om den? Nu har jeg været med til et par af deres eksamener og jeg kan sørme slet ikke genkende jeres beskrivelser af hvad de lærer! I mine øjne ser det egentlig ud som om I har læst lidt, kombineret det med dårlige oplevelser og så tolket ud fra det at der ikke er fokus på beskæring. Tjae... Det er jer selv I snyder, hvis det er dét, I vil tro. For det er langt fra sådan det forholder sig. I vælger også fuldstændigt at overse, at der nu er langt mere dyrlægefagligt indhold for rent faktisk at gøre smedene bedre til at behandle problemer. /Anna
Er der nogen der kritiserer den nye uddannelse her på tråden??? Fordi at jeg kalder noget for akademiker vrøvl er ikke ens betydende med at jeg ikke går ind for en bedre uddannelse. Det er bare min egen personlige mening,om folk der for mig at se,går over stregen når de skal forklarer sig til manden eller damen nede på jorden. Matilde. Jeg lægger billeder på min præs.så snart at jeg kan få tid til at tage nogle ordentlige billeder,af værkstedet. Ellers er du da velkommen til at møde op for ved selvsyn at vurderer det. PS. Jeg bor mit i et dejligt vin distrekt. mvh Den Gamle Smed NSW
Ditte Hessel, jeg undrer mig over, hvad eller hvem der har bildt dig og andre ind, at vi ikke lærer om beskæring i vores uddannelse, nu må I altså stoppe, beskæringen er det vigtigste af hele processen. Det genrerer mig, at det åbenbart er nødvendigt at forsøge at neclisere os, og vores uddannelse på den måde. Det giver modstand mod trimmere og andre alternativer, når den slags skrives og siges. Gl. smed Jeg har skam være cowboy i NSW et år, jeg boede i nærhenden af Tamworth, og vil meget gerne tilbage en dag  Så vil jeg kigge efter dine billeder i mellemtiden.
Jeg synes virkelig, at man skal passe på med at generalisere. Og gøre det man synes er bedst for sin hest. Det er da klart at man blir farvet af sine egne gode og dårlige oplevelser, men det betyder ikke altid at det er den evigt gyldige sandhed for alle. Når marie skriver dette indlæg er det jo nok fordi hun har gode erfaringer med en dygtig beskærer, og er ked af hvis det arbejde han/hun gør blir gjort ulovligt. Jeg vil ikke ud i at kritisere nogens uddannelse, for det har jeg ingen forudsætninger for at gøre. Men jeg synes nu også at en trimmerudd. taget i udlandet ved f.eks uknhcp burde kunne bruges i Dk fuldt lovligt. Jeg forstår ikke danskernes vægren ved alt det som er "nyt", og konsekvent skal være 10 år bagefter andre lande. Jeg mener ikke det er et eller andet religiøst heste hippie halløj, at man ønsker sin hest kan gå uden sko. Og der er jo masser af beviser, og forskning der understøtter at heste kan gå uden sko. Ja selv smedegaard siger det da også ! Det kræver bare lidt mere end hvad den gennemsnitlige hesteejer kan tilbyde sin hest, at opnå dette. Jeg kan heller ikke se hvorfor at disse to retninger af hovpleje ikke kan eksistere i fred og fordragelighed ved siden af hinanden.
i verden, til dem som vil det her fag. Og i reglen kunne vi også sagtens være to "grupper" uden problemer, hvis - for mit vedkommende- , jeg bare ikke skulle høre på alt det vi gør forkert. Jeg starter f.eks ikke på min hjemmeside, med at fortælle om alle de heste som har lidt eller lider af ømtåethed, uden sko. Men modsat har vi en hel stribe af hjemmesider for trimmere, som på første side fortæller skrækhistorier om beslag. Man skulle hellere gå sammen, og sørge for at få den lovgivning på banen, så vi også kan få luget lidt ud i alle de ufaglærte smede som kører rundt, og giver os andre et dårligt ry, samtidig kunne man passende lavet et krav om x antal kurser/efteruddannelser hvert år. Der findes jo masser af beslagsmede, som aldrig deltager i noget som helst, og derfor har trimmerene fået så gode kår som de har, pga manglende krav om uddannelse her i landet - JA - der er vi bagefter et par lande, det er korrekt. Jeg er ikke imod trimmere eller heste uden sko, men jeg ser bare så mange gode ting ved beslag, at jeg synes det er synd at indsnævre sig selv så meget, at man kun kan trimme - det er godt at kunne det hele, og så siden vælge til og fra.
Wettergren. Jeg tror ikke at danskerne er imod noget nyt,som du skriver. Og jeg er bestemt heller ikke enig med dig at smedefaget er 10 år bagefter andre lande. Hvilken lande vil du sammenligne med.?? Mange beslag er blevet (moderne) i dk,efter at de er blevet indført af diverse udenlandske smede,og ikke alle af disse beslag er lige heldige at bruge. Men jeg tror at Danskerne har en eller anden form for mindreværds konpleks,de er bange for at blive sejlet agterud,og tror blindt på at alt hvad der komme fra udlandet er sent fra gud. De tror så meget på det,at de glemmer hvad de kan,og tror ikke på dem selv,er bange for at blive bagud,hvor de hellere skulle koncentrerer sig om at holde det forspring som vi vitterligt havde indtil for få år siden. De er ikke så mange år siden at vi hørte til blandt de bedste,men vi har glemt det,er blevet bange for at vi ikke er gode nok,osv. Vi skal da lytte og se hvad de andre gør,men det vigtigste er at kunne kunsten at soterer,det vil sige,at tage det vi kan bruge,og ad den vej fortsat udvikle os,og indhente vores forspring. Vi skal og må ikke være blinde,og skal derfor også kunne smide det ud som vi med det samme kan se at det ikke er noget som høre til i dansk beslagsmede kunst. En ting som jeg gerne så smidt ud her og nu er haertbar skoen. Den kan være iorden i meget få tilfælde,men jeg har endnu ikke set tilfælde hvor en for hoven bedre sko kunne have den samme positive virkning,og det uden at skade på længere sigt. Ingen smede har da noget imod at en hest går uden sko,og som du skriver kan alle heste gå uden sko,problemet er kun at ikke alle heste kan bruges efter deres ejeres ønsker og behov uden sko. Du skriver også så rigtigt at det ikke er alle ejere som har forholdene til at (dyrke) barfods ideen??? Jamen det er da rigtigt,men det hindre da ikke at de heste som kan gå uden sko,og bliver beskåret med rette interval,af en enten faglært smed,eller en trimmer går ganske udmærket. Vi skulle hellere kikke indad på os selv,og holde standarden,samtidig med at vi gør os-den bedre. mvh Den Gamle Smed NSW
Du har ret i at der bør luges ud i de ufaglærte smede som køre rundt,og fortæller at de har en uddannelse. Lad dem dog gå op til en prøve,og giv dem en frist til at forberede sig på den. Lad udvalgte reg. smede i lokal områderne holde lidt kurser for dem,imod betaling selvfølgelig. Lad nogle dyrlæger også mod betaling give dem lidt undervisning,og ad den vej teste dem. Når de har været til disse små kurser og er ligesom forbedømt,skulle man lave en eksame for dem,med skuemester og dyrlæger som dommere,give dem et bevis,og efter et par år med nogle opfølgende kurser og prøver,kunne de ,hvis at de består,få lov til at uddanne lærlinge,da man så må formode at de har lært faget. Man kunne lave en tidsfrist til at bestå en prøve Feks. 12 til 18 mdr.og fra den dag er det slut med at køre uden bevis. Der er sikkert flere ufaglærte som er ganske udmærkede,og gør et godt stykke arbejde. De har sikkert lært det af en god smed,men mangler papiret,giv dem chancen. Dem som ikke aner noget som helst om det de laver vil ad denne vej ryge ud,så enkelt er det. Den nye hestelov står jo bag,så jeg kan ikke se noget problem i at gøre det ad denne vej. Jeg ved at der har været et lign. tiltag før,men det var måske ikke organiseret godt nok. Jeg tror at med den øjeblikkelige mangel på smede,ville det være en god ide at organiserer denne form for kurser,men det skal laves rigtigt fra starten,og uden sure miner fra dem som har taget en traditionel uddannelse. Jeg kan da nævne nogle smede som der måske ville være intereseret og som har faciliteterne til at holde sådanne kurser. Der er Vestergård i Vojens er det vist. Berger på Fyn,han har ihverfald lokalerne til det,og hvad med den gode gamle smed Asger Shou,han kan stadigvæk,og han har da lavet mange lærlinge,så han vil være et oplagt emne for Sjælland og øerne. Jeg kender ikke rigtigt nogen i midt og nord Jylland,den eneste jeg kender der er Preben Riis,ham var jeg på skole sammen med. Så du har været cowgirl i Tamworth,jamen så kender du da til standarden af (beslagsmede) her. Jeg bor lidt sydligere for Tamworth,nemlig i Hunter Valley. mvh Den Gamle Smed NSW
Jeg forstår slet ikke dit angreb? Der er skam ikke nogen der har bildt mig noget ind. Jeg har haft med heste at gøre i 24 år, og dermed også haft med smede at gøre lige så længe  Det jeg skriver er bare, at der er stor forskel på at gøre en hov klar til beslag, eller vedligeholde en hov uden beslag. Hvilket du forhåbentlig giver mig ret i? De smede jeg har brugt (som alle har været registrerede) har alle taget alt for meget af sålen / strålen, samt trimmet alt for sjældent, til at hesten ville kunne leve et komfortabelt liv uden sko. Derfor må jeg gå ud fra, at det de har lært er, at gøre hoven klar til beslag. Mit indlæg var ikke ment som angreb på smede / deres uddannelse, men en støtte til tanken om at man får uddannet / lovligjort trimmere. Som du selv skriver: "der er jo hove nok". Faktisk er der lige nu alt for mange hove, gjort op mod mængden af veluddannede smede. For mig er det et spørgsmål om at få nogle flere lovligt uddannede folk ud i marken. Og at der er mere end én uddannelse, ville for mig bare være et plus. Så kan folk jo selv vælge hvilken retning de vil bevæge sig i 
Jeg syntes nu ikke at Matilde ligefrem angriber dig,men hun forsvare,at du mener at vi smede ikke lære at beskære en hov,som ikke skal beslåes,det er sådan at jeg forstår det. Når en hov som ikke skal have sko bliver beskåret,gør smeden det jo ud fra hvad den skal bruges til. Og en hov skal i det tilfælde ikke beskæres så tæt som hvis at den skal skoes. Ellers er der vel ingen forskel,da tåaksen stadig skal være ret,strålen skal stadig bære med,og man runder hovranden så man undgår flossede hove. Og jo en smed kikker også efter white line disese,og vinger. Så der er jo ingen forskel,udover at hesten er skoløs,og stadig skal beskæres med den rette interval. Jeg er ikke tilhænger af at der skal laves en seperat uddannelse af trimmere,det er jo halve beslagsmede,og man stopper da ikke en uddannelse på halvvejen og så kalder sig faglært i noget der ligner???? Ja jeg har ændret min mening med det idag,og det er efter at jeg kan se hvor meget grundigere at beslagsmede uddannelsen nu skal, være hurra for det. Jeg ved også godt at jeg bruger ordet akademiker vrøvl,men igen det skal forståes hvad jeg mener og ikke hvad man tror jeg mener. Selvfølgelig skal man da stadig forske og udvikle,men man skal gøre det så manden eller damen nede på jorden,stadig har en chance for at kunne følge med. Det er trods alt levende dyr vi har med at gøre,og uanset man ønsker at de i nogle tilfælde skal gå uden sko,mens at de i andre tilfælde ikke kan arbejde uden,så er det nødvendigt at vedkomne der udføre beskæringen, er en person som har vist at han eller hun ved hvad det drejer sig om. Derfor ingen halve løsninger herfra. mvh Den Gamle Smed NSW
Vi er fuldstændigt enige om hvordan en hest burde beskæres / trimmes, men det er desværre ikke virkeligheden hos de smede jeg har brugt. Og det at kalde mit indlæg for vrøvl og sige at nogen har "bildt mig noget ind" er i mine øjne det samme som at anfægte min viden / erfaring. Det er da fint at i lærer det på skolen, bare synd mange smede glemmer det igen når de kommer ud i "det virkelige liv". En god hov er jo kun 5-10 % trim, resten handler i mine øjne om miljø, ernæring og anatomi. Så kan du kalde det akademikerpjat eller hvad end du vil. Og jeg skal da ærligt indrømme, at det kræver man læser nogle bøger før man begynder at se denne helhed. -Eller også skal man være heldige at kende nogle af de helt gamle hestefolk, for jeg tror egentlig lige så meget det er et spørgsmål om en masse viden der er gået tabt undervejs... Og så vil jeg da lige tilføje at jeg på ingen måde er i mod at nogle heste går med sko, hvis der er behov for det. Jeg har endda selv haft heste med sko på alle 4 hove, men i bund og grund mener jeg, at det bør kunne lade sig gøre for langt størstedelen af heste at gå uden...
1000 tak for jeres svar, kom endelig med flere  Dvs uld er og bliver det bedste?? Jeg har både uld og fleece  Hvad g´ør i så når hesten har svedt lidt, og den skal have dækken på igen, kommer i så et sveddækken inden under ?? Jeg syntes nemlig sidste år, at mine dækkener godt kunne blive lidt små fedtet ved bringstykket!?!
at bruge tæpper, når jeg har klippet hestene, så kan jeg godt lide de lige har et eller andet over krydset imens jeg skridter til og af.. Hvis hesten har svedt, så er det som regl kun på halsen, så smider jeg bare dækken på.. Min unghest sveder dog ofte også i sadellejet og der plejer jeg at smide et uldtæppe på hende og lade hende stå inde en times tid og får så udedækken på når hun er tør igen..
Mathilde. Jeg forstår sådan set godt hvad du siger, at det er trættende at høre på alt det som er dårligt ved beslag på diverse hjemmesider, når man selv gør sit ypperste for at lave et godt stykke arbejde. Jeg er selv i et håndværksfag, som der er mange fordomme omkring, og selv om jeg gør det godt, skal jeg alligevel høre på fordommene og folks dårlige oplevelser med håndværkere. TRÆTTENDE JA ! Men når det er sagt, så vil jeg som ditte gerne påpege at det desværre også er de registrerede smede der gir jer andre et dårlig ry ! Et lille side spørgsmål til dig : Hvorfor er en hest øm i sålerne ? Det kan iøvrigt være ret svært i mit område, at få fat i en smed når man blot vil have sin hest beskåret, og der er ingen hjælp at hente med hensyn til råd og vejledning, når man som jeg har specielle ønsker om en hest uden sko. Jeg har også hørt at du selv er fra Djurs, men er flyttet til fordel for københavnerne. De er fandme så forkælede derovre 
Gl.Smed. Jeg mente at vi i DK er bagefter med at acceptere "Nye" ideer, set i lyset af, at barfodsideen i usa er blevet accepteret som et muligt alternativ til sko, og bliver brugt af diverse behandlere. og at de derovre godt kan samarbejde med smede og dyrlæger mm, hvad åbenbart ikke kan lade sig gøre herhjemme. Jeg er ikke fanatisk, eller ser barfodsideen som den altoverskyggende sandhed, og misionerer heller ikke. Og det er iøvrigt heller ikke nogen ny ide, da xenophon også skriver om det for et par tusind år siden. Så jeg ved det er muligt, og min gamle hest gik altså også uden sko. Men den konservative holdning og angsten for det fremmede nye, er noget jeg ser alle steder. I dansk politik f.eks spiller et regerings parti netop på det samme,..angst for det fremmede. De prædiker dommedag for danskheden, hvis vi ikke stopper for de fremmede. Måske er det noget der ligger dybt i os mennesker, at beskytte det vi har, for ellers blir vi udslettet. Det er måske lidt den følelse nogen smede har over for den "nye trend " og de der håbløse heste hippier Det var et lille sidespring, men håber du forstår hvad jeg mener, og at det ikke var smedefaget jeg var ude efter. Jeg blir nødt til at tage udgangspunkt efter det sted hvor jeg befinder mig. Om ideen kommer fra ud eller indland, er for mig ligegyldig, bare den giver mening. Og det gør det for mig, som bor i en smedemæssig udørk. Men jeg er samtiddig også lidt træt af, at blive stemplet som kætter, fordi jeg ikke retter mig ind efter traditionen, og tillader mig selv at stille spørgsmål ved det etablerede. Der har smedene skudt sig selv i skoen, ved ikke at åbne op, for kunder som jeg, med specielle ønsker. Det er lidt hovmodigt at sige, at hvis du ikke har fulgt vores uddannelse i Dk på kvl, og alle vores regler, ja så kan du ikke registreres og du må stå udenfor, trods det der er masser tilfredse kunder. Jeg vil gerne tilslutte mig ideen om en slags prøve for de ufaglærte, de selvstuderende og dem med anden relevant uddannelse. Men nu vil jeg gerne komme med en indrømmelse, at jeg i samråd med trimmer, har valgt at lade min hest få sko på i en periode, min store bekymring er blot hvem der skal gøre det. Men jeg arbejder stadig mod det mål, at den kan gå uden. Nu kan jeg jo godt læse mellem linierne at du brænder for det gamle håndværk, og der må jeg sige dig, at det går ned ad bakke i de fleste fag. Og nye fag kommer til. De få steder det bliver bevaret er i videncentre og ved folk der som jeg er uddannet på et museum. Hvis du virkelig har lyst til at udbrede din viden, for så kunne du jo slå pjalterne sammen med mathilde hvis hun vil, og skabe en helt ny trend, måske for håndsmedede sygebeslag, der kan rette op på de mange dårlige hove i Dk eller downunder. Jeg synes vi lever i en tid, der foretrækker kvantitet frem for kvalitet. Men sådan er det. Der er ikke længere så meget tid til meget fordybelse, for tid er penge.
Det er nu ikke helt rigtigt at barfods ideen er så gammel,jo måske men dengang havde de også problemer med hovene på hestene. Feks. lod Cæsar sine heste stå på rullesten for at hovene skulle hærdes???Det lykkedes selvfølgelig ikke,så det duede heller ikke dengang. Men som jeg skriver er der altid nogle som kan gå uden sko,og det er da også det bedste hvis at de kan,men det kommer an på både horn kvaliteten og hvad de skal bruges til. Og ja jeg er meget facineret af det gamle håndværk,da jeg altid har lavet restaurerings opgaver for flere arkitekter i DK. Men jeg er heller ikke mere gammeldags end at jeg er altid villig til at lytte og lære nyt. Mht håndsmede sygebeslag så har jeg altid gjort det at jeg købte skoene halvfærdige,altså uden optog og så rettede jeg dem selv til i essen efter hver hests hov. Derfor er det let at lave en feks strygesko eller lave skoen så den forebygger at den bliver trådt af,som jeg kan se at der er et stort porblem med i DK. Smedene lære sgu alt det,og de bør da være så beviste med deres opgave at de prøver at gøre deres bedste,og hvis at der er noget de ikke kan finde ud af,må de da finde en gammel rotte som kan hjælpe dem og lære dem det. Fordi man har et svendebrev bliver man jo ikke verdensmester,det kommer med erfaringen. Og sidst men ikke mindst skulle en smed aldrig sko mere ned 5 heste om dagen.Så kan smeden dels lave et ordentligt arbejde,og samtidig kan det være at kroppen holder længere på smeden. mvh Den Gamle Smed NSW
   til dit sidste indlæg.
Hvorfor nævne cæsar, han havde som romerne i en nøddeskal kun læst halvdelen af bogen og så blot kopieret grækerne. De tog kun æren når det gik godt. Ha ha I øvrigt andvendte romerne og vist også japanerne m.fl. hipposandaler !(vores tids boots) jeg fandt lige et link, som kort ridser historien om beslag op. Og vil man tro den udlægning er dette citat da værd at tænke over. It was not until about 1000AD that horse shoeing was to become common practice. Up until then horse shoes were mainly used for decoration and adornment and occasionally on war horses. Hvis det var muligt den gang, er det også muligt idag, for et lille mindretal af hesteejere, der dedikerer sig til emnet. Og det er i høj grad et selvstudium og viden der må søges også i fodring og biomeknik, som ditte pointerer rimelig skarpt. Nogen heste kan, andre kan ikke gå uden sko. Det ville være en fordel, ikke mindst for hestene, at styrke et sammarbejde så der er plads til begge retninger. Jeg syntes også der skal være plads til både læger og akupunktører og andre alternative behandlere. Så hvorfor ikke for hestene også  . jeg vil gerne have retten til at vælge hvad jeg syntes er bedst. Det her er jo ikke et spørgsmål om at alle skal gøre eller mene som jeg, Så leve mangfoldigheden hurra hurra hurra,....
ikke så relevant idag som den har været? Nu vil den nye uddannelse lægge mere teori ind, både på hestemanagement og på smedning af sko. Det er super duper! Om det kan løse vores flaskehalsproblem tvivler jeg nu mere på. Det vil være antal af lærepladser der sætter begrænsningen og de små årgange Den hidtige smedeuddannelse har kun haft 40 timers teori om hesten (en uge) altså teori som ikke vedrører beslag. Dvs hvis det skulle have været anvendt til en barfodsuddannelse, så var der ikke meget teori på uddannelsen. Jeg tror vi er rørende enige om at beslagsmede/hovbeskærere bør være veluddannede, erfarne, engagerede, gode til kundepleje og til at håndtere heste. At det så ikke altid er tilfældet (hverken i den ene eller anden gruppe) skyldes simpel udbud og efterspørgsel: Der er mange heste og for få smede. Kunderne er ikke nok interesserede i hove generelt og derfor kan de ikke efterspørge "varen". Mange kan ikke se forskel på veludført arbejde og klamp. MVH Christina Der stadig tror at der nok skal komme en hovplejer uddannelse... en dag.
Som jeg startede med at sige, næsten øverst i mit indlæg, så er mit indlæg IKKE ment som en kritik af beslagsmedeuddannelsen ej heller af reg. beslagsmede i det hele taget!!! Der er da masser af beslagsmede der gør et rigtig godt stykke arbejde, men de fleste af dem har i forvejen alt for mange kunder, og er altså ikke tilgængelige hvis man lige står og mangler en bevist dygtig smed der kan sit håndværk. Når det så endnu en gang er slået fast vil jeg blot sige at jeg hverken er ude på at hænge nogen ud eller som Gamle Smed siger: citat  Som jeg skrev var det et hjertesuk og en opfordring til eftertanke mht beskæringsdelen. Det er da muligt at jeg har været mere end uheldig, men i de 9½ år jeg nu har haft min nuværende hest har jeg benyttet   beslagsmed som gjorde det rigtig godt,og jeg har altså ikke en hest med problemhove, tværtimod, vi taler en hest der som yngre   problemer har præsteret at gå stævne i to dage uden den ene forsko som var trådt af på fold og smeden kunne ikke nås.... Han kunne så pga personlige problemer ikke fortsætte med at beskære og sko min hest da jeg flyttede til en anden stald, og jeg har siden været igennem   beslagsmede, hvoraf en skar for meget af, så hesten blev springhalt, en brændte mig konstant af, en skar for meget af såler, stråler og dragter og ændrede tåaksen radikalt og den sidste gjorde det faktisk ok når man ellers lige ser bort fra de meget flade såler som desværre ikke blev rettet. Jeg synes det er helt fantastisk og klapper i mine hænder over at man har lagt et længere skoleophold ind i den nye beslagsmedeuddannelse som således kommer til at indeholde noget mere anatomilære, men som Christina Keppie så rigtigt skriver løser det næppe det flaskehalsproblem der er opstået pga for mange hove til for få uddannede beslagsmede. En mester kan trods alt kun tage X antal lærlinge hvis det altså er meningen at lærlingen skal lære faget ordentligt, hvilket vil være klart at foretrække for alle parter. Men jeg kan stadig ikke se hvorfor i alverden man ikke skulle kunne dele uddannelsen op i to moduler, et der certificerer en beskærer/trimmer/hovplejer som ikke ønsker at lægge beslag samt et der bygger videre til certificeringen som beslagsmed. Hvem siger at en registreret beslagsmed nødvendigvis   kunne lægge beslag på? Hvad pokker skulle der være galt i det????????? Så kan man da bare kalde det reg. beskærer eller noget andet passende, det vigtige er at man har en efter danske standarter godkendt certificering af sin kunnen, det er jo det der er hele humlen i diskussionen beslagsmed kontra hovplejer, hvis det endelig er det der skal tages op til diskussion. Som i træner/berideruddannelsen må det da være op til den enkelte lærling om han/hun ønsker en del af uddannelsen eller den fulde uddannelse, så længe teori og praksis er i orden og en eksamen kan bestås. Jeg synes da det er helt fint at lægge sko på sin hest, det havde mine to tidligere heste gennem 16 år da også, men jeg har bare valgt nu at min hest ikke længere skal gå med sko, hvis jeg på nogen måde kan undgå det, og so far ser det rigtig godt ud efter bare 4 perioder á 4 uger uden sko og ordentlig beskæring/trimning, og jeg tør da godt her afsløre nu at det er Christina Keppie der udfører arbejdet, og det gør hun dælme godt!! Og nej, mit indlæg er ikke lavet for at promovere én eneste af hovplejerne, men kan da ikke se hvorfor søren vi som hesteejere ikke kan få lov at vælge en "smed" der har specialiseret sig udelukkende i trimning/beskæring, lige så vel som man har lov at vælge en smed der er specialiseret i f.ex. sygebeslag, travheste, islændere, ja, you name it, uden at vi af den grund på det nærmeste skal kriminaliseres. Som en lille slutbemærkning vil jeg blot kommentere det her med at heste sagtens kan gå uden sko, afhængig af hvad de skal bruges til. Nej måske er det ikke så smart f.ex. for en kaperhest,men omvendt er der altså eksempel på kaperheste der går barfods, men med boots på i stedet for sko når de skal på arbejde. Men såvel dressur- som springheste (hos langdistanceheste går i forvejen en del uden sko, og med boots til konkurrence)bør kunne gå uden sko, vel at mærke hvis hornkvaliteten er i orden og de forhold man holder sin hest under også er i orden. Min hest går altså høj dressur, og er kun blevet bedre gående af at have fået skoene pillet af, så selv min træner har kommenteret det løft og sving der er kommet endnu mere af på en i forvejen temmelig stort gående hest. Hun blev hjulpet på vej med boots og "Perfect Hoof Wear"(i en enkelt periode)og går i dag stadig alle de svære øvelser uden noget på fusserne. Alt andet lige så er det trods alt det mest naturlige for hestehoven ikke at få slået sko på, og så er det op til os hesteejere at sørge for nogle ordentlige opstaldnings- og foldforhold, samt beskæring/trimning med et passende interval.  Men jeg kan kun tilslutte mig tanken om at viden og erfaring indenfor beslagsmedeuddannelsen skal bevares og gives videre. Til gengæld er der altså også kommet så megen ny viden frem om netop hestens hove og deres opbygning og funktion at det ville være på sin plads om også de nuværende reg. beslagsmede tog lidt efteruddannelse. Jeg mistede faktisk min gamle hoppe som følge af forfangenhed, der var opstået pga dårligt hø, og pga en smed der ikke anede en dyt om hvordan han skulle tackle det problem, samtidig med at man dengang - for 10 år siden - slet ikke vidste nær så meget om forfangenhed og behandlingen af denne sygdom som man gør i dag. Der findes som sagt masser af dygtige beslagsmede rundt omkring, det er bare ikke lykkedes mig at finde en af dem indenfor de sidste 5 år, og derfor har jeg valgt som jeg har gjort for min hest's bedste.......
Wettergren. Har du ikke overset at det største problem Cæsar havde da han indtog England,var at hovene på hestene ikke kunne holde til det uden en form for beskyttelse. Ja de brugte sandaler,for smedefaget var ikke så udviklet at de kunne lave sko som holdt. Forøvrigt var sandalerne jo for det meste lavet af stål plader med ringe som blev brugt som snører huller. Altså jern under hovene uha,uha Smiley jeg kan stadig ikke finde ud af at sætte en på. Nej jeg er ikke modstander af nye ting tværtimod,min modstand hvis man kan kalde den det,er når en ny ting bliver brugt og introdukseret med skyklapper på. Det er ikke alt hvad der kommer fra USA der er det bedste,det er en illusion som vi mennesker er blevet bildt ind. Så er det gjort til en trend,som nogen ikke forstår at styrer,og så ender det med at man er enten for eller imod. Det er rygende forkert med den indstilling,men man har lov til at være meget kritisk. Jeg har aldrig været imod det alternative,især det som IKKE kan bevises videnskabligt,såsom healings tekniker. Og jeg mener ikke at fordi en akademiker ikke kan forklarer at en ting virker,ja så virker det ikke da det ikke kan bevises videnskabligt.Det er her at skyklapperne gør sin virkning. Du skriver at barfoods er muligt hvis at hesteejerene virkelig arbejder med at have de rette forhold. Det har du da så evigt ret i,selvfølgelig virker det hvis at baggrunden er tip top,det samme gør det hvis at hesten skulle have sko på,hvis at baggrunden er tip top får man også her den optimale ubytte af det. Vi er vist meget enige Wettergren. mvh Den Gamle Smed NSW
Et af de store problemer vi slås med, er at folk lader deres heste gå for længe mellem bekæringerne, og det gør det svært, at udføre et godt stykke arbejde. Der kan man sige, at de folk som søger alternative metoder som f.eks trimmere, er klar til (af forskellige årsager) at lytte og sætte intervallerne ned. Det gør det nok lettere for en trimmer, at lave et stykke arbejde, som ser pænere ud for dem, end for de som skal slås med kunder der vælger at lade hestene gå for længe. Trimmere er ofte født med et stor ordforråd, som de deler ud af. Der har vi andre nok noget at lære. Jeg ved ikke, om de trimmere jeg kender, ikke engang imellem ville ønske, at de kunne sætte sko på, det tror jeg faktisk de ville.  Og der kommer så min pointe ind, at hvorfor skulle man lave en seperat trimmer del - det skulle så være for at spare tid, men igen, hvorfor spare tid, hvorfor ikke tage det hele med? Wettergren, jeg ved godt det står helt skrækkeligt til på djursland, det må man sige. Stakkels jer.
det du der siger Matilde!  Men jeg synes nu til gengæld også at jeg har været ude for et par smede der selv laver turnusordninger på 6-7 uger, men om det så er en afspejling af kundernes ønsker skal jeg lade være usagt. Nok temmelig sandsynligt.... Det har givet mig lidt problemer, specielt i hele sommerhalvåret, for da har jeg altid bedt om at smeden kom hver 5 uge som et minimum, og der har da godt nok været nogen der har syntes at jeg var en hysterisk hesteejer. Men når nu hestens hove gror mere i sommerhalvåret så er det jo nødvendigt. Nu bliver hun ordnet hver 4. uge, og vi har netop i dag fået ros for hvordan hovene har udviklet sig i positiv retning. Det er jo fantastisk og bekræfter mig yderligere i at det er den rigtige beslutning jeg tog for 4 måneder siden om at tage skoene af. Så får vi se i løbet af vinteren hvordan det går afhængigt af vejrliget, men jeg er fortrøstningsfuld og glad for at have en hest med super god hornkvalitet så det går forhåbentlig når de snart skal på jordfold.
Jeg tror egentlig vi er fuldstændigt enige. Lige med den forskel at jeg har slåsset med smedene om at få trimmet hovene oftere, hvorimod det var smeden der kun ville komme hver 12 uge, hvis han overhovedet dukkede op. Men nu bor jeg jo også på Djursland ligesom Wettergren...
ja de trimmere du kender står en gang i mellem med en hest der gerne vil sko, men så spørger de nogen af de søde dygtige smede de kender, om de vil træde til;). Men jo det er da bestemt overvejet engang imellem, men jeg har måske en eller to heste om året jeg ønsker at sko. Så jeg ville ikke blive særlig god til det med så lidt øvelse, er jeg bange for. Jeg tror også at mange vælger at blive trimmere, fordi de har en holdning til skoløs. Det er også mere fysisk hårdt at sko end at beskære. Jeg vil også sige at med perfect hoofwear kan mange opgaver nu klares, såsom afskoning af heste med flade såler og med sure stråler og manglende horn. Men til kåring og div anerkendes disse "beslag" ikke. Ikke idag ihvertfald. MHT til intervaller, vi trimmere står der også med kunder der efter nogen tid gerne vil trække den lidt længere. Men der er vi måske lidt bedre til at sige: Ud af min butik for du vil ikke have den vare jeg vil levere til dig. Som trimmer er man udsat for lidt mere kritiske øjne fra kundernes dyrlæge, staldkammerater osv. Jeg orker heller ikke at komme med den samme lange sang hver gang, men så har vi en hjemmeside og nogen brochurer vi kan stikke folk. Rådgiver rollen var også noget den nye uddannelse vil tage fat på. I smede kan måske også bede Jeres forbund om at lave en hjemmeside om hovens pleje og pasning. Ellers ved jeg at både Hestens Værn og Dyrenes Beskyttelse har lavet nogen brochurer man kan downloade/købe. Info er vejen frem. De bedste hilsner Christina
Mathilde Jeg synes også at man som smed kan tillade sig at gøre som keppie og andre, nemlig sige til kunderne at hvis du ikke har mulighed for at gøre et ordentligt stykke arbejde, ved at sætte intervallerne ned, ja så må de finde en anden. Da der er så få smede, er i jo i høj kurs og kan tillade jer at sætte krav. Men Ds har ikke med den nye uddannelse gjort noget for at løse det problem, som hedder for få folk i marken !! Men lidt har da også ret. Det tvinger bare nogle af os, til at tage raspen i egen hånd eller bruge en ellers udmærket trimmer. Og jeg synes det er for hestene den bedste løsning. Jeg er nede på 3 uger interval, og så kan jeg nøjes med at raspe. Og nu vil jeg så gerne vende det hele lidt på hovedet, og sende hesteejerne en bemærkning. Det er ikke alt man kan beskylde smeden for, hvis man ikke sørger for at fodre hesten på fornuftig vis, samt beskæring ca. 4-5 uge, ja så er man ærlig talt selv uden om det. Jeg ved det er sagt før, men skal nok siges mange gange, for man ændrer sine vaner. Jeg tror flade/ømme såler hænger nøje sammen med fodring og for meget græs. Det er trimmere i højere grad end smede opmærksomme på. Jeg vil nu selv til at lave et ekperiment. Men generalt vil jeg opfordrer til selvransagelse, inden man begynder at pege fingre. til gamle smed. Nå du er også historie interesseret,.. nu var det dig der nævnte cæsar som et dårligt eksempel. Og ja det må på forhånd være dømt til en skoning, hvis man forestiller sig at han har haft hestede med fra italiens stenede landskab og brolagte veje, til englands sumpede muld og grønne græs,...Det har nok været for stor ændring i miljø og foder. Hvis det først var da han kom til england at det gik galt. En smiley laves sådan her kolon streg parantes slut 
Ih altså, nu gør I det igen. I siger: "Alle (uagtet deres baggrund), der måtte mene noget andet end jeg, duer ikke. Det JEG siger, er det eneste, der duer".
Som overskriften siger - hvornår pensionerer man så sin hest? Og hvor længe kan den bruges til hygge dressur og skovturer?
 har altid ret 
Jo jeg tillader mig også, at fortælle folk hvis de overskrider intervaller, jeg kan endda finde på at lægge 100% oveni prisen, og fotografere hovene (hvis folk ikke selv er til stede), vedhæfte billederne før og efter, og sende dem en mail med forklaring på problemet. Det er bare ikke sjovt for mig. Jeg kan faktisk ikke lide den rolle.
Kirsten: Ja der er mange som gør sig kloge, og argumenterer for deres holdninger, det synes jeg er fint. Det ville være synd og en kedelig debat, hvis alle var rørende enige. Og sjovt nok kender jeg en anden gammel smed, thomas Nørgaard, som i søndags over en kop te siger : Ja ja, det er sgu altid dem der ingenting ved, der spiller kloge. Ha ha den vil jeg da tænke lidt over. Men uanset hvor meget eller lidt jeg ved, har jeg vel ret til at have en mening. Mathilde: Hvis nu du en dag blir træt af københavneriet, så tror jeg du kan få det, som du vil ha det, her på djursland. Og sig lige til, for så vil jeg da overveje at gå i lære. Indtil da vil jeg fortsætte men mine trimmerkurser.Der er ikke andre muligheder. 
Det kommer an på hesten. Min hest er kun 6 år og er allerede pensioneret pga. en skade.
Hvis nu hesten er sund og rask - hvornår pensioneres den så?
Uanset hvor sund og rask din hest er, så kan du jo ikke sætte en alder på hvornår den skal pensioneres. Det er jo vidt forskelligt fra hest til hest. Selvom hesten er sund og rask, kan den jo sagtens miste lysten til at arbejde ridemæssigt og ens niveau skal måske sættes ned. Nogle heste fortsætter jo i fuld fart langt op i 20'erne mens andre allerede er trætte/brugte når de er 10 år. Det kommer jo også meget an på hvordan livet har været for hesten. Og som   så rigtigt skriver, så bliver rigtig mange heste pensioneret en meget meget tidlig alder pga. skader....
Det er vanskeligt at sætte alder på en pension. Men rent fysiologisk når hesten vel en alder hvor sener, muskler og knogler ikke kan holde til det længere? Så fremt hesten er sund og rask og "ved godt mod" - hvornår ville I så pensionere den?
Det kommer også lidt an på, hvad du mener med pensionere. Min hest er pensioneret i etaper. Han er 20 nu. Han gik regelmæssigt springstævner (1-2 gange om måneden) fra han var 5 til han blev 12 år. Da var han selvfølgelig i fuld træning. Så da vi holdt op med at køre ham ud til stævner, blev han det, jeg kalder "pensioneret konkurrencehest". Vi "pensionerede" ham som konkurrencehest, fordi han begyndte at miste lysten til stævnerne, mens lysten stadig var intakt til træning. Derefter enkelte klubstævner både spring og dressur (max 4-5 om året) indtil sidste sommer. Her var han stadig i fuld træning. Nu går han slet ingen stævner længere, og bortset fra at han har skrantet lidt på det seneste, har vi stadig redet ham temmelig seriøst, men jeg vil ikke kalde det "fuld træning". I vinter springtrænede vi stadig på 130 cm. Nu har han som sagt skrantet, men det er min absolutte plan at genoptræne ham her hen over de næste måneder, så han kommer så meget i form som han kan. Det mener jeg er bedst for hesten, også selvom den er gammel. Jeg pensionerer ham ikke 100 % før et eller andet fysisk forhindrer ham i det. Dvs. hvis jeg på nogen som helst måde føler, at han ikke har lyst til at træne, så slipper han for det. Man kan jo ikke vide, om grunden til, at han ikke går som han plejer, er at noget gør ondt. Jeg regner med, at ugeprogrammet, når han bliver fit for fight igen, kommer til at lyde på: Mandag: Kort tur m. trav / galop Tirsdag: Springtræning Onsdag: Dressur Torsdag: Fri Fredag: Dressur Lørdag: Lang skridttur (2-3 timer) Søndag: Fri Det vil nogen nok kalde en form for pension, men jeg kalder det bare afveksling  Jeg ved ikke, om du kan bruge det svar til noget. Overordnet set er svaret nok: Så længe hesten har lysten og kræfterne, så bliver den ikke pensioneret. -rikke
hej Lige min mening vdr. pension af heste:) Hvis hesten er sund og rask har den kun godt af at blive holdt igang, men i en grad, hvor det er til hestens bedste. Jeg synes mange misforstår, hvad det vil sige at "pensionere" en hest. Hvis den alligevel bare skal stå på en mark, fordi den er blevet så gammel, at den ikke rigtig kan bruges til f.eks. stævne, mener jeg ikke i alle tilfælde er det bedste er at pensionere denved at stille den på en mark. Jeg mener det er at tilsiddesætte hesten, for menneskets skyld og ikke hesten. Selvom en hest er "pensioneret" har den stadig brug for daglig menneskelig kontakt og motion gennem hygge/ gåturrrideturrstriglinggnusseee osv.osv.. Alt for mange gamle dyr får pluselig lov til at stå stille, hvor det fra mennesket er meningen, at hesten må hygge sig ude på marken på sine gamle dage. Men det er altså misforstået godhed. Hesten taber hurtigt muskler, falder sammen og bliver stiv. I disse tilfælde kan hesten have ondt! En hest skal holdes i gang, og man må som menneske tage ansvar for dyret. I min verden kan det også være at få dyret aflivet, inden den falder sammen eller ikke kan rejse sig pga. gigt osv, fordi man som menneske heller vil bruge tiden på noget andet. Det er ikke noget galt i at tage nsvar for en gammel ven! I må endelig ikke misforstå eller tro at dette bare er en løftet pegefinger - men ingen dyr har godt bare at stå! Ligegyldig alder... Hvis spørgsmålet fra trådstarter ikke bare generelt, kan du spørge frit og få vore meninger tilkendegivet. Det kan være nemmere at give et hjælpende ord på noget mere konkret. Hilsen Dorthe
Spørgsmålet er mest generelt. Min egene heste er henholdsvis 3 & 9, så det er slet ikke aktuelt. Men jeg kender nogle der rider på heste oppe i tyverne. Og når de begynder at blive mere eller mindre svejrygget - så kan deres bevægelsesapperat vel ikke holde til det samme som før? Ikke dermed ment at de skal stå stille og pensioneres som "foldbums". Men hvor meget kan man tillade sig at ride på sådan en hest?
Ok, så er jeg med. Jamen altså, i de 20 år, jeg har haft med heste at gøre, har jeg set en del eksempler på heste, som jeg mente burde være pensioneret. Sagen er den, at man ofte kan gøre noget selv, inden det kommer så vidt: Jeg har fx to eksempler på gamle heste (i 20'erne), der dag efter dag blev okset rundt i ridehallen i op til en times tid. De kom aldrig på tur, sprang aldrig, blev aldrig trænet fra jorden, prøvede aldrig "noget nyt" og blev på alle mulige måder "beskyttet" (eller hvad det nu var rytterne troede, de gjorde). Begge de to heste, jeg tænker på her, så frygtelige ud, når de gik: De skulle drives frem og de så bestemt ikke særligt glade eller arbejdsvillige ud. Men ellers så de begge to sådan set godt nok ud, rent muskel- / huldmæssigt. Jeg mener, at der var tre muligheder for disse to heste (og deres ryttere svigtede at følge disse tre muligheder) 1) Få hesten tjekket i tide - måske fejler den noget, kan have gigt eller en anden funktionel lidelse, der gør, at den ikke orker at gå mere. Det kan der måske gøres noget ved, hvis man sætter hurtigt ind! Min egen hest blev pludselig underlig her i august måned, ekstremt sløv og orkede ingenting. Jeg red på ham et par gange i begyndelsen i den tro, at han bare var doven og det gik over, men pludselig følte jeg mig lidt som rytterne på en af de to heste, jeg nævner ovenfor: Drivende, lokkende en sløv og livstræt hest frem. Så fik han dyrlæge og det viste sig at han havde for lav blodprocent og for høj muskelværdi - og nu her en måned efter (inkl. medicin diverse) er han tilbage i spurt-tempo. Men hvis man - som jeg gjorde i starten - bare tror, at "nå, nu er den nok gået hen og blevet gammel eller doven", og så fortsætter med at ride uden at ringe til dyrlægen... tja... så blir det jo ikke bedre! 2) Sørg for at hesten oplever noget nyt og spændende hvis ikke hver dag, så i hvert fald hver anden dag!! Det holder mere end noget andet hesten i gang. Jeg har aldrig været fan af "6 dages dressur og en fridag"-konceptet. En villig hest holdes lige så godt i dressurform ved at komme udenfor i skoven, blive springtrænet, trænet fra jorden etc. 3) Hvis de to ovennævnte ting svigter, så pensionér den på fold og gør som Dorthe skriver: Bliv ved med at bruge tid på den hver dag - trække ture, træne fra jorden, strigle, nusse etc. -rikke
Tak for svarene   Det har givet en lidt bedre ide omkring pensionsalder. Dog er jeg stadig interesseret i at høre lidt mere om den biologiske/fysiologiske del - hvis der er nogen der ligger inde med en sådan viden   F.eks. om heste der er ved at være svejrygget - hvad betyder det for ridningen?
En meget grov overskrift, men sådan var det med min gamle vallak Morgan, som jeg "pensionerede" pga skade som 24 årig. Hvis jeg havde vidst hvad jeg ved nu, så havde han været blevet slået ned, da dyrlægen sagde, at vi ikke kunne gøre mere  Det sidste ½ år hvor han gik på fold og "hyggede" sig med de andre vallaker var bare med til at gøre ham syg og gammel både fysisk og psykisk. Han var halt hvis man red på ham, men ikke hvis han bare tullede rundt ude på folden. Men han var umulig at trække ture med, fordi han ville så gerne at der skulle ske en masse som vi plejede. Strigling og overdrevent nusseri har aldrig interesseret ham. Så han blev gammel at se på, fordi han mistede den muskelmasse han havde. Og den gamle dreng som aldrig havde fejlet noget før, blev lige pludselig ramt af influenza og efterfølgende kværke. Og psykisk var han heller ikke den samme gamle sjove hest, som altid var med på den værste. Fordi sådan her så han ud som 23 årig   Han blev trænet i dressur på Lc-Lb niveau, sprang på ld niveau og var da også ude som 23 årig og gå en begynderjagt, hvilket han var glad for som gammel rutineret jagthest, og så gik han LC distanceløb, hvor han gik til placeringer og gik igennem dyrlægetjekkene med rene A'er. Han hyggede sig, og jeg hyggede mig og lærte en masse af at have sådan en gammel rutineret hest. Så jeg har det også sådan (nu), at en pensioneret gammel hest, ikke er en hest man bare kan parkerer på en fold, og så er alle glade. For mig er en gammel pensioneret hest en hest, som sådan set skal holdes mere i gang på et jævnt niveau, end en hest på 8-15 år behøver. Og da den også koster mere i korrekt foder, tandpleje og smed, ja så er det ikke en billig fornøjelse at have en pensionist. MVh Charlotte
Jeg tror nu det er forskelligt fra hest til hest, om de kan "holde til" at blive pensioneret på fold. Jeg tror min egen han ville kede sig ihjel, men jeg kender en hest, som blev pensioneret som 17-årig pga. halthed i trav (ikke skridt) og han kom ud til en familie, som drev en form for hobbylandbrug + havde forskellige heste "på pension". Her tilbragte han 6 år med at være foldbums og hygge sig med det væld af tøser, der altid hang på stedet. Og de skridtede så ture på ham et par gange om ugen og så videre. Og han var vældigt tilfreds med det i samtlige 6 år. Ingen problemer. -rikke
blev pensioneret sommeren 2007 i en alder af 18 år. Dette valgte jeg fordi de gamle ben og hovsenebensbetændelse sætter sine spor - så hellere stoppe mens legen er god. Hun går nu hjemme på gården og nyder livet som professionel foldbums. Ind imellem skridter vi stadig en tur og hun ELSKER det. Hun har haft fri hele sommeren p.g.a. jeg kun har haft 2 heste stående (kunne ikke ride fra den anden), men om kort tid kommer der to hoppeplage i stalden og så skal vi igen afsted på tur - og det er skønt her om efteråret  Sådan så hun ud da vi startede vores sidste stævne   Pensionisterne på tur - min mor og Sisse  
Ja jeg vil da også sige at sålænge hesten netop er   - så er der da ingen grund til at stoppe med at ride den. Rent stævnemæssigt, vil man jo nok stoppe når man mærker at hesten ikke længere lever op til hvad den kunne tidligere. - Men måske kan den stadig starte lavere klasser fx med en anden rytter. Skovture og hyggeridning mener jeg ikke en hest bliver for gammel til sålænge den er sund og rask, - selvfølgelig med hensyntagen til hesten og dens formåen. At hesten fx som nævnt kan blive svajrygget, hænger jo sammen med hele kroppens ældning, at det hele ikke længere er så spændstigt som det var engang, - men det behøver ikke have betydning for ridningen, andet end at det selvfølgelig er en del af, at hesten bliver ældre og skal passes lidt ekstra på - sådan i det hele taget 
Jeg er af den opfattelse at heste skal holdes i gang - uanset alder. De falder sammen og bliver gamle, af ikke at blive brugt. Hvis man skal have dem længe, skal de bruges og have deres muskler styrket. Jeg har en hoppe, som vel er det, mange ville kalde gammel. Roxsane er fra 1986 og 22 år her i sommers. Hun bliver redet så godt som dagligt, ligesom hun er blevet de 12 år jeg har haft hende. Hun går til springning med sin ene part og bliver redet i let dressur og meget tur. Jeg bruger hende til distanceridning - vi har i denne sæson debuteret i LB og vundet to stks af disse på idealtid. Hun går disse 38 km's klasser fuldstændig uden problemer og faktisk er hun at dømme ud fra dyrlægekontrollerne i bedre kondi end hendes 10 år gamle søn.   Jeg har på ingen måde planer om at pensionere hende foreløbig. Hvis jeg ellers bliver ved med at have tiden til at ride, forventer jeg at hun skal holdes i gang så længe hun kan. Hvordan det så bliver i den virkelige verden når jeg er færdig med at læse, det må vi se...
Så længe hesten er sund og rask og har gnist og arbejdsglæde, skal den ikke pensioneres. Men det VÆRSTE man kan gøre mod en gammel hest, er at ride den uregelmæssigt. Den har brug for at blive holdt kontinuerligt i gang. Hvis du har en god fornemmelse for din hest, vil du sikkert ikke være i tvivl om hvornår pensiontilværelsen er nået. Jeg har set rideskoleponyer gå med de små lette børn i en alder af 35. Jeg har set en islænderblanding gå jævnligt i skoven med en ung let rytter i en alder af 37 år. Og jeg har set en herre på 18 blive nr. 6 til verdensmesterskaberne i dressur... Så alder er meget individuelt - også hos heste og ud over at være udstyret med gode gener, kræver det jo også at livet har været gode ved dem. For vi kender jo alle historierne om 6 års heste der er longeret "ihjel" fordi ejerne hellers vil have en ung hest, frem for en hest der passer i kunnen og temperament.
Min haflingerhoppe sveder en hel del på bringen, når jeg rider på hende. Bare en skridttur gør hende temmelig svedig. Jeg overvejer derfor, om jeg skal klippe hende. Hendes pels er ikke lang, men den er til gengæld meget tæt. Hun går ude i al slags vejr i ca. 12-14 timer om dagen i vinterhalvåret og hun skal ikke have dækken på, så det skal derfor kun være et ganske lille område, som skal klippes på hende. Men hvilken klipning skal jeg vælge?
Vores 2 pony som bliver brugt ca 3 gange i ugen er lige blevet klippet på halsen bare fordi hun svedte, hun går ellers uden dækken om dagen... men til undervisning svedte hun hurtigt tran og derfor valgte jeg at klippe halsen og skulderen ned til forbenet. Det tror jeg roligt du kan gøre. Vores shetter har fået en bringeklip og en stripe hen langs kroppen og lysken, hun var begyndt at svede inde i boksen om natten derfor valgte jeg at klippe...
Horsespirit hun har lavet en tråd med mange billeder til inspiration
jeg er klar over at f.eks betfor skal ligge i blød i vand før hesten må få dem, men nu får min hest(som den eneste i stalden) roepiller pga mindre sukkerindhold. men på posen står der intet om at de skal i blød, og når vi har sat dem i blød går der meeeeget lang tid (mere end en time) før de opløses og de bliver ikke til den der samme grødmasse som betfor gør. Altså opløst bliver de men for hundan det tar lang tid, derfor: Er roepiller behandlet så de ikke skal i vand? Jeg vil jo nødig kvæle min hest!!
Roepiller skal ligge i blød ellers kan det blive fatalt for din hest. Roepiller skal ligge i blød 8-12 timer inden udfodring. Hvis ikke, så risikere du at din hest får spiserørsforstoppelse. Betfor har en meget kortere opblødningstid pga. sammensætningen. Så det er ingen tvivl, opblødning et halvt døgn før udfodring
Når jeg alligevel blander foder sætter jeg lige en omgang roepiller i blød til den efterfølgende dag   . Mvh. AnjaR
måde med de almindelige roepiller er at sætte i blød til dagen efter, ganske som Anja skriver. Dagen efter har du dem så opblødt som de kan blive, og så laver du en ny spand til næste dag  For øvrigt får en hest ikke spiserørsforstoppelse af at spise uopblødte roepiller, for så hurtigt opsuger de ikke væske - men det går galt, når de når længere ned i systemet på hesten. Jeg plejer at anvende 4 dele vand til 1 del roepiller. I en håndevending   du bruge varmt vand, og de kan benyttes efter et par timer - men jeg er mest tryg ved den førstnævnte model.
   nå for søren! og her troede jeg noget helt andet! tusind tak for Jeres svar, jeg vil straks informere staldejer så vi undgår at lave ravage i fordøjelsen. hvad skulle vi dog gøre uden HN 
Kogende vand kan opløse dem på 15 min, så tager det lige lidt tid før de er kølet af, men varm mad sætter mine muler pris på. Nu har jeg prøvet både den kolde der har trukket i 12 timer og den lune de får efter ca 45 min, den lune sætter de mest pris på.
Jeg opbløder dem med kogende vand... Tanken om at roepillerne kan nå at stå helt op til 48 timer før de bliver udfodret syntes jeg ikke er så lækkert.... Derfor kommer jeg kogende vand på...
Hej. Jeg har en shetter som er drægtig,hun er 4 mdr henne.Mit problem er at hun har meget tynd mave.Hun får roepiller kan det godt give tynd mave?Hun har fået roepiller i et godt stykke tid nu,så forstår ikke hvis det er det hun får tynd mave af.Hø får hun også mon det kan være høet der gør at hun får tynd mave?Er der nogen der har prøvet at jeres hest fik tynd mave af roepiller eller hø.
Græsset er i denne tid årsag til at mange heste har tynd mave. Årsagen kender jeg ikke lige, men det var min dyrlæge der sagde det.
af vores har også lidt tynd mave for tiden. Du kan evt. give den lidt YSY eller lidt surmælksprodukt i foderet. Nej, de får ikke tynd mave af hverken hø eller roepiller. Men faktisk ofte af 'fugtigvåd' wrap  Tynd mave kan også skyldes stress, men så er det som regel kortvarigt.
Hvor køber I det surmælksprodukt?? Min dyrlæge sagde at man kunne få 2 slags. 1 til heste og 1 til køer.. Og det til heste var dobbelt så dyrt, så man skulle købe det til køer, for det var stort set det samme der var i. Men han glemte lige at fortælle hvor jeg kunne købe det...
Min hest skal flyttes i weekenden og skal ud og gå om natten i i hvert fald d næste 14 dage - 1 måned. Han er vant til at komme ind om natten og går ikke med dækken og har aldrig gjort. - Men nu da han skal gå ude om natten, skal jeg så give ham et dækken på. - er et regndækken nok, eller skal det være et med fyld. - Skal han kun have det på om natten eller både nat og dag. - Skal jeg bare prøve at se om det overhovedet er nødvendigt at gi ham dækken på.
Det er vel efter hvor meget pels den har sat og om der står ned i stænger. Jeg ville nok bruge regndækken hvis der regner mange timer i træk
at gå ind i og stå eller lægge sig i læ. Hvis han ryster, må du jo give ham tøj på.
Din hest kan sagtens tåle graderne om natten - det sætter den pels efter, men den kan ikke tåle at blive rigtig våd for så er det den bliver kold og derefter syg. Hvis du alligevel vil have dækken på din hest til vinter kan du godt lægge dækken med lidt fyld på den nu, men så har du også en dækkenhest resten af vinteren.. Ellers ville jeg give den regndækken på om natten. Hvis du er sikker på at det ikke regner om natten kan du helt lade være med at give dækken på. Mvh. AnjaR
Det vil der unægtelig altid være flere meninger om  I den nye hestelov er det vedtaget, at alle heste undtagen islændere der går ude hele døgnet, skal have adgang til et læskur, med et tørt leje. Og det gælder vist fra 1. oktober. Hvis du har det, ser jeg ingen grund til at bruge et dækken, for gør du det fratager du hesten evnen til at sætte pels efter tempertur. Det er vigtigt at hesten har fri adgang til stråfoder hele tiden. Jeg er uenig med anjaR på det punkt, at hesten blir syg af at blive våd. Jeg har endnu ikke haft en syg hest, og de står gerne ude i regnvejr i stedet for at bruge skuret. Men gør hvad du føler er bedst.
dækker er ikke nødvendigt, men den SKAL have adgang til en løsdrift ifølge loven og ifølge alm. etisk dyrevelfærd. HVis du vil undgå den sætter pels, kan de sagtens give den et dækken på nu...
Tja, heste kan sagtens tåle regn og jeg er da heller ikke vildt pylret om mine heste med hensyn til det   . Jeg har ikke noget skur, men tager hestene ind at tørre om nødvendigt og fra 1. okt. er de på stald om natten. Min erfaring er at en hest kan være ganske gennemblødt efter et par timer (før hvis det bare står ned) - og en gennemblødt hest i vintermånederne bliver meget hurtigt en kold hest, der står og ryster. At du så har ret i at der er en lov om adgang til læskur og tørt leje   . Mvh. AnjaR
Det er forskelligt hvordan heste reagerer på at blive gamle. En af de andre jagtrytteres hest er det mest svajryggede jeg har set - og han er "kun" 15. Min egen "faldt sammen" i ryggen som 18 års. Deres opvækst, brug og genetiske forudsætninger spiller alle ind. Min egen der nu er rundet 20 er slidt. Bentøjet er blevet gammelt før end resten af ham. I sommers gik han, hans sidste jagt. Han vil mægtig gerne når han er afsted - men nogle gange må man være klog på sin hests vegne... Bentøjet er altså hans største problem. Blev han blot stillet i en boks her til vinter ville det tage livet af ham da han blot ville blive for stiv. Let motion med rigelig opvarmning og afskridtning er kodeord der får ham godt gennem vinteren sammen med Back-on-Track. Han rides mest på tur - men også lidt over bomme på banen for at få ham til at skridte rigtigt igennem og holde gang i bevægeapperatet og træne ryggen. Han har alle kendetegnene for at han er gammel. En hængende underlæbe, grå hår i man og hale - og nu også i pelsen. Lettere svajrygget osv osv. Så længe han har gnist og beholder sin plads i hierakiet og ikke isolerer sig fra de andre er jeg tilfreds med den gamle dreng.
spendere lidt mere, og købe den behandlede udgave fra Brogården. De hedder Speedy-Beet, og er opløst fuldstændig efter ½ time. På posen står der 10 min i koldt vand, og 5 min i varmt vand. Men min erfaring siger ½ time, så er de go fine... Tine
holder jeg også på den er bare fin og min æder det med velbehag.
de foderpriser der er pt, kan jeg sagtens leve med de almindelige roepiller og så bruge den tid det tager at få dem opblødt. Der er trods alt en hel del at spare på årsbasis....
super, vi har en elkedel i stalden så det er jo ikke noget problem.
kogende vand og udfodre normalt efter ca 1 time.. tjekker altid om de er opblødt og det har de været hver gang indtil nu..
Dem jeg bruger, kan jeg sagtens fodre med efter 3-4 timer måske også efter to timer. Det gjorde jeg i sommers, da jeg ikke var meget for at lade dem stå for længe i varmen. Nu laver jeg til om aftenen, når der fodres til morgen og til morgenen om aftenen. Dem jeg bruger er grålige i det. På et tidspunkt købte jeg et andet sted nogle mere brunlige piller, og de var en del længere om at blive opløst.
min hest tisser enorm meget men i små mængder og så han han tynd mave. Og han drikker også meget
Hvis han var et menneske ville jeg tro han havde blærebetændelse. Ser han ud til at have ondt?
hej Feusen Godt du har været opmærksom på din hest - det er bestemt ikke alle der lægger mærke til den slags ændret adfærd. Jeg synes du skal ringe og få en snak med din dyrlæge. Det kunne rigtig nok lyde som blærebetændelse, men der kan også være andet galt. Hvad fodrer du med? Under ingen omstændigheder bør din hest gå rundt, hvis den er syg indvendig  Hilsen Dorthe
Er der nogen der ved hvor man kan finde en skabelon til en foderplan. Den må gerne være nem og lige til at gå til... Har aldrig lavet foderplan til hest før. men vil gerne lærer noget om det, og sikre mig at min hest får det han skal have...
...gå ind på   og downloade en demoversion. Det har jeg gjort, men kan ikke finde ud af at bruge programmet. Demo'en er gratis.
Hej... Ja som mange nok har fundet ud af er det svært at få fat i godt halm til vinter boksen, og hvis man skulle være så heldig at have kontakter til halm så er det garanteret skide dyrt. Jeg er derfor begyndt at tænke på et alternativ for halm kom med muligheder: skriv hvor meget der ca skal bruges, hvad prisen er, fordele og ulember. hestene skal gå i alle de lyse timer!!!
Der er rigtig mange tråde herinde med tørv.... Ellers er der jo spåner, træpiller, tørvemix, hamp osv osv....
Jeg bruger hørstrøelse - har prøvet alle de andre former for strøelse men synes bedst om hør. Jeg bruger 3 baller til opstart til en 3x3,5 m boks og dem har jeg 2 af og en lille boks på 2x1,5 m og til de 3 bokse bruger jo om ugen 1½ balle. Jeg tager kun klatter ud hver dag - og i februar muger jeg alt ud og starter forfra. Møddingen er meget lille da det komposterer lynhurtigt. Faktisk bruger jeg det hele selv til min køkkenhave og blomsterhave... Jeg giver 75 kr pr balle og jeg køber en palle af gangen. Nemt og billigt.. /Lisbet
Jeg bruger dansk hamp. 300,- for 85 kg frit leveret på Sjælland 1.5 bigback i boksen, og så den halve til resten af mdr. Så opstart 450,- efterfølgende 150,- pr mdr
Hej Raggie. Hvor køber du det hamp?
Jeg bruger også Hamp og er yderst tilfreds, det er nemt at muge ud i, der lugter næsten ikke af amuniak, de har altid en dejlig varm seng og vi bruger ikke ret meget af det  Jeg har købt det ved spanvall til 62kr pakken leveret og bruger ca 1 pakke på 14 dage pr. boks
Hej. Jeg har lige et spørgsmål som i måske kan hjælpe mig med. Min vallak er købet som skovturshest, jeg fik af sælger oplyst at han var født med en fejl i venstre bagknæ. Det var blevet påvist ved røngten da han blev solgt som 3 års. Kan jeg på nogen måde få de billeder at se, det er åbenbart hende der købte ham som 3 års, der har fået ham røngten fotograferet ? Og Ikke ham jeg har købt ham af. Hesten har overhovedet ikke været halt eller haft problemer med bentøjet, men man kan på krydset se han er lidt spids.Og han har mulgivis størrer problemer med sin balance end andre heste. Jeg har haft dyrlæge/ kiopraktor ind over og hun tjekkede ham igennem.Hun mente at ridning 2-4 gange i ugen ikke ville blive et problem for ham - og det har det jo heller ikke været. Jeg er bare blevt nysgerrig mht. til de billeder der blev taget, det virker sådan lidt skørt at få ham igennem røngten nu når han ikke "fejler noget" bare fordi jeg er nysgerrig. Jeg tror ikke han er chippet, så der er vel ikke nogen journal på den så. Hilsen Rikke
Da jeg skiftede dyrlæge sidste år, skulle min nuværende dyrlæge bruges hans journal, og der fik jeg at vide at det kun er ejer der kan få adgang til journalen. Dvs jeg tror det er ejeren fra dengang han fik taget røngten, du skal ha fat i....
Min tidligere hoppe havde hovsenebenssyndrom og der var taget røntgenbilleder, men da hende jeg købte hesten af ikke havde betalt   kunne jeg ikke få billederne. Jo, hvis jeg betalte regningen. Men de ville gerne samarbejde med min dyrlæge, hvis nødvendigt og det syntes jeg egentlig var ok. Jeg kunne have modtaget billederne, hvis regningen var betalt, da jeg nu var ejer af hesten...men pga. den manglende betaling kunne jeg ikke. Min vallak, som desværre er død nu, havde også nogle røntgenbilleder, som jeg uden problemer fik tilsendt ved at få hende jeg havde købt ham af til at sige ok for dem.
... med at jeg er igang med at sælge min hest, er der en interesseret køber, der gerne ville snakke med de 2 dyrlæger som har tjekker hestens røngentbilleder. Køber ringer til mig, og fortæller at dyrlægen ikke må oplyse noget, før   har givet lov. Ringer selvfølgelig til dyrlægen og oplyser at dyrlægen gerne må vidergive oplysningerne. Disse fortæller mig, at det kun er vedkommende der har fået taget billederne, som kan give lov til vidergivning af oplysninger. Så hvis du vil se billederne, så skal du havde fat i hende der fik taget billederne, og få hende til at "frigive" oplysningerne.
Er der nogen der kender til en god(og hurtig) måde at få klippet en fjordheste man på? De sakse jeg har kan, selvom de er rimeligt nye, ikke klippe ordentligt i manen.
... almindelig Fiskars skræddersaks - og jeg bruger den KUN til at klippe hest med, ellers holder den nemlig hurtigt op med at kunne klippe  Hvis din saks er blevet døv, kan du få den slebet - hvis det ellers er en model, der kan skilles ad. Det kan godt betale sig. Hilsen Sif
Hej Merete. Vi klipper altid vores Fjordheste med en hækkeklipper med LIGE skær på begge knive. Det kræver selvfølgelig, at man "øver" sig nogle gange, inden Fjordhesten skal til udstilling/kåring, så man ikke kommer til at klippe for meget af.....tre klip på en våd , opredt man, så er det færdigt!! Men vi har jo også øvet os i rigtig mange år, da vi har udstillet Fjordheste i over 20 år, så øvelse gør mester, er der et gammelt ordsprog, der siger....Men hvor bor du henne, vi bor ved Vejle, hvis du skulle være interesseret i at se, hvordan vi gør det?? Mange Fjordhestehilsner Kate B. Ps. Lige et par billeder af vore Fjordheste, med nyklippet man!    
- en helt almimdelig Fiskars. Det vigtigsteerdognæsten denne her: - med denne ved hånden kan man hele tiden holde saksen skarp. Uundværligt redskab  Gurli.
Min saks er også en Fiskars, så den der sliber må jeg nok have fat i,hvilken hest er det forresten på billedet? Jeg kan se Jes Boesen bagved, vi har købt vores ene hoppe af ham "Glibings Erantis" og vores hoppe uden papirer er ifolet med Frederik Skovå hilsen Merete
Hej igen Merete. På billede nr 1, er det Kastanjegårdens Mia Fj 10404, På billede nr 2, er det Brødsgaards Jasmin Fj 10707. Ja, billedet er fra Hoppekåringen i år på Fyn, og det er ganske rigtigt Jes, som du kan se bagved på billedet! Tillykke med købet af din hoppe Glibings Erantis, hun skal nok blive en flot hoppe. Vi solgte sidste år vores hingsteføl til Jes, og vores Mia er forhåbentlig ifolet med Frederig Skovå også, så det bliver spændende! Har du fået din scannet???, det har jeg ikke, da vi alligevel ikke kunne nå mere i år, da Frederik jo rejste hjem til Sverige igen. Men vi får se, ellers må vi jo bare starte tidligt op igen næste år. Mange hilsner Kate B.
Nej vi har heller ikke fået scannet Ronja, af samme årsag som du.Men vi har lige købt en hoppe mere og går nu bare og venter på at hun kommer hjem, det er Lykkesmindes Syren, hun er 5 år og fra Ålestrup, hun skal være ridehest og avlshoppe til mor her, så nu er det ikke kun ungerne der kan ride tur,Vi kan næsten ikke vente! hilsen Merete
Hej Merete. Tillykke med jeres nye hoppe Lykkesminde Syren, og jeg kan godt forstå, at du glæder dig til at få hende hjem i stalden, hun skal nok blive en god avlshoppe. Vi har jo ialt også 3 hopper + et hingsteføl, og den ene af vores hopper, er også efter Pikant Halsnæs, som jo også Syren er efter! Vores Brødsgaards Bolette er en super ridehoppe, som kan og vil det hele. Hun er helt super i terrænet, og er ikke bange for noget som helst, og så har hun en god højde på 146 cm på stang. Selv jeg kan ride på hende, når jeg en enkelt gang får lyst til at ride......Så jeg er sikker på, at Syren nok skal blive en super ridehest også, glæder mig til at se billeder af hende. Ja, så må du da lære at klippe med en hækkesaks, når du nu har 3 hopper og føl på vej, ellers bliver du da aldrig færdig! Mange hilsner Kate B.
Skal til at ride med bid på min unghest og kunne godt tænke mig at høre nogle bud på hvad det blideste OG mest komfortable bid er??? Har kig på HS Dynamic og KK ultra type 2. Evt nogle billigere alternativer uden at gå på kompromi med komforten for hesten??
jeg bruger et helt alm 3delt 18mm til min unghest, det er lige præcist ikke så tyndt at det er skarpt og lige præcist ikke så tykt at det er træls. han fungerer helt fint på det  jeg gav 200,- for mit i messingfarve.. jeg har planer om at han skal have sådan en hs senere hen, men vil lige være helt sikker på at det er dét bid han fungerer bedst på før jeg bruger så mange penge på et bid..
fuldstændig an på hvordan din hest er bygget, både eksteriørmæssigt og nervemæssigt inde i munden. For din kan en gummistang være det blideste, hvorimod for min kan det være et 2 delt tykt trense bid. Pt rider jeg med et 3-delt trensebid, men har en klar fornemmelse af, at min gerne vil have lidt mere ro i munden, og overvejer derfor at skifte til et 2-delt, relativ tyndt bid.
Der tales meget om, at alle heste er individuelle, men jeg mener nu stadig, at tesen om, at jo flere brydninspunkter et bid har, det hårdere. 2-delt virker på laderne 3-delt virker på laderne og tungen - sidstnævnte er selvsagt et meget følsomt sted. Jeg ville vælge et 2-delt bid i sytetisk materiale (happy mouth og hvad de ellers hedder) indtil hesten er helt fortrolig med at blive trenset op og kan det grundliggende. Herefter ville jeg gå over til et 2-delt aurigan. Mvh. Anja
teorien bag bid er det ikke at jo flere led des blødere, fordi så bliver trykket fordelt på tunge og lader frem for kun lader. Desuden villejeg umidelbart sige at var det min mund ville jeg mene laderne var det mest følsomme, men det er jo svært at efterprøve  Et lige bid er endnu mere blødt, igen fordi det fordeler trykket over både tunge og lader. Jeg har lige nu købt et nyt bid for nylig et Ky rotary bid 3 delt hos jo-po rideudstyr. Har ikke testet det endnu, men jeg kan godt lide det med at det kan dreje 365 grader. Det her er et muffebid, da min hest får skavsår i mundvigerne af runde ringe, men biddet fåes også med runde ringe, mener jeg.
Jeg er jo ikke super ekspert, men har haft en hest der var tungerækker og gik meget op i bid en gang og har selv haft unghest og været igang med tilridning. jeg valgte mellembredt 3 delt aurigan bid til mine, fordi de er lidt sjovere at have i munden, så vidt jeg har erfaret. Mine heste har ikke rigtig sagt noget, men det virkede sådan. På den unge Lusitano hoppe som jeg har passet, brugte vi kapsun og bidløst, indtil hun var "tilredet" og så er der indført bid senere. Men jeg ser mange der bruger almindelig trense og det bid man nu bedst kan lide - for der er fandeme mange bid at vælge imellem og så lægger man også en ridekapsun på, som gør at man kan styre hesten helt og holdent med ridekapsunen og biddet for bare lov til at være i munden til hesten helt har accepteret det. Så kan man senere begynde at bruge det, men det optimale er selvfølgelig at biddet bliver brugt så lidt som muligt, det ligger der for at hesten har noget at søge, sutte og skumme på, - men det må ikke blive brugt til at støtte sig på for hverken hesten eller rytterens side, så skal man hellere bruge bidløst eller ridekapsun. Helt ærligt.... køb et ganske almindelig mellem størrelse trensebid og virker det ikke godt for dig, så prøv dig frem - selvfølgelig på en rolig og forsigtig vis. Mvh. Eva
Min unghest var meget urolig da jeg brugte todelt messingbid, og det var en kamp at give hende hovedtøj på. Men så skiftede jeg til et todelt gummibid med æblesmag (ved ikke om der rent faktisk er æblesmag i - har ikke smagt på det) og nu er hun MEGET roligere 
Til de fleste ungheste (og min dejlige fuldblod) foretrækker jeg et tungt, to-delt bid af middeltykkelse. Det er min erfaring, at de tunge bid ligger lidt mere stabilt i munden på en sart unghest og jo færre led, jo mindre bevæger biddet sig i munden på dem.
er tykke bid, to-delte bid bedst.. Den unge bruger jeg et tyndt KK tre-delt bid, hendes mund er meget følsom og der er ikke så meget plads.. Så det kommer meget an på hesten..
Vi er endt med et HS KK Ultra type 2, tredelt, det der er en blanding af muffe- og trense bid. Han har intet sagt til det, har bare accepteret det og det er simpelthen så skønt!  Havde det ikke så godt med at putte bid på ham, han er ellers kun trænet med kapsun, rebgrime og Soft Hackamore, så mit pylre-gen var helt oppe i det røde felt   , da biddet skulle prøves, men det ser indtil videre ud til at det er det er det helt rigtige bid jeg har valgt. Tusind tak for jeres svar!
   hjælp er der nogle her inde der har erfaringer med gammel skade på griffelben. jeg har fundet en dejlig hest   men den gik ikke igennem handelsundersøgelsen pga gammel skade på griffelbenet på hf. dyrelægen sagde at der var en stor hård bule på griffelbenet og en lille hævelse . hun var halt ved bøjeprøven men 5 - 10 min efter var hun ikke halt . skal siges at hesten er 13 år. hjælp HN ere lad mig høre jeres vise ord og erfaringer med sådan en skade. jeg skal bruge hesten til turridning primært . venter med længsel. ville I købe en hest der ikke går gennem bøjeprøven ?
     
at hn nettet ikke har noget at sige 
Min stakkels hyp fik en voldsom omgang gæringskolik i nat.(Tilkaldte selvfølgelig dyrlæge)Vi talte om mulige årsager, men jeg kan ikke udpege noget entydigt. Ingen ændringer på fold, fodring. Intet. De har fået det samme at spise mere end den sidste måned. - Jeg er meget forsigtig v foderskift. Jeg har nu hørt forskellige meninger om æblers betydning. Dyrlægen mente ikke, at det havde den store betydning, når ikke de ligefrem går under et æbletræ. De får nok 10-15 æbler hver dagligt (smidt ud på folden samt nogle i maden)Det er der ikke noget nyt i, det har aldrig været et problem. Ved dog også, at nogle mener at æbler er no-go i heste-maver. Men en reaktion på det efter daglig tildeling af æbler i over en måned, er det ikke mærkeligt? Har du haft en hest med gæringskolik, og fandt man nogensinde årsagen? Hilsner fra Heidi
Hej Heidi Havde skrevet en lang historie til dig, men den forsvandt desværre. Her er den kort udgave. Min hest har haft 3 anfald gærings kolik over ca. 2 uger, konklusion efter at blodprøver intet viser, mavesår, og han er nu i behandling med GNF, samt tilskud af lucerne så jeg kan skære med på havre (kraftfoderet). Men underligt forløb, hvor det alle gange er sket efter han er blevet redet og desuden gået godt og glad frem. Meget mærkeligt. Heldigvis er han nu ved at være på højkant igen. Hilsen Sine
kaldes også vindkolik. Det er når der dannes store mængder af gasser i hestens tarme. Det kan skyldes af græs, Lucerne eller kløver... Jeg tror ikke at det er æblernes skyld. Slet ikke når de har fået dem igennem 1 måned eller mere. Det lyder nærmere som om at der har været et kort passagestop i din hests tarm og der derved er opstået gasser. Du skal være opmærksom fra nu af, for heste som har haft gæringskolik/vindkolik har næmmere ved at blive forfangen. Nu nævner du slet ikke hvad du fodre med, men det er et stort plus at du er forsigtig med at indfodre dem med nyt foder.
Hej Heidi. Min avlshoppe fik gæringskolik i slutningen af maj. Hun foler d. 27 maj, de første 2-3 døgn efter kommer hoppe og føl kun på ridebanen, da jeg skal trække dem 2-300 meter til græsfoldene og føllet ikke var helt tryg ved os. Første dag på græsfolden, fik hoppen gæringskolik på trods af at hun var helt tilvænnet græsset i op til 12 timer dagligt før foling. Men 3 dage væk fra græsset var nok til at hun ikke kunne tåle 4 timer.. Jeg ved så ikke, og fik aldrig spurgt dyrlægen,- om det at hun gav mælk kunne have noget at sige... Mvh Heidi
Jente: Hvis hesten er 4 dage væk fra græsset, har dens græsædende bakterier intet at æde i 4 dage  Så der kan jo måske godt dø en hel del af dem i den tid....? Heidi Bakkebo: Vores Anikka fik gæringskolik og forstoppelse for en måneds tid siden. Det var i forbindelse med at de fik lidt halm som supplement, fodi høet er enormt kalorieholdigt i år. Men det var nu meget lidt halm de fik, kun som der kan være i en spand. Men - vi fandt så ud af, at hun ikke/næsten ikke drikker af sin vandkop! Og det kan jo sagtens give forstoppelse, som så også kan give gæringskolik, da tarmindholdet ikke kommer videre  NU har vi sat en spand vand ind til hende, og den tømmer hun stort set hver nat  Så hun har manglet vand. Der kan man se, at en gæringskolik kan komme af en forstoppelse, som kan komme af halm, der ikke kan tåles - fordi hesten ikke bruger sin vandkop 
Og her kendes årsagen heller ikke  Min hoppe på 3 år, har haft 2 "anfald" indenfor 2 uger, hvor hun fik det rigtigt skidt og måtte have dyrlæge ud. Her havde hun også været ude at blive lettere longeret/var oppe at ligge henover hende (i gang m tilridningen). Jeg har fået taget gødningsprøver - ingen orm (kan ellers også være en årsag) Der er taget blodprøver - alt så fint ud her. Hun har siden første gang gået på nedbidt græsfold, fået hø ud på folden, været nedsat i foder - stille optrapning (stadig ikke fuldt oppe. Min drikker rigeligt, da vi har spande er det ret nemt at holde øje med. Endvidere får hun Probade, købt ved dyrlægen, som skal hjælpe med at geopbygge tarmefloraen igen. Hesten bliver ved med ikke at virke helt i tip top, samt står nogle morgener og sveder/har svedt på den ene side af halsen. Jeg har så atter ringet til dyrlægen, da dette ikke kan passe. Men han påstår, at hun ikke fejler noget, så længe hun ikke har tegn på smerter/kolik.... at jeg bare skal gå i gang med hende igen.. og forsøge mig lidt frem m foderet.. Jeg fodrer med Brogården Fase 2 Udvikling, samt lucerne - følger deres fodervejledning. Så jeg er ved at være lidt frustreret - og en del fattigere! Men overvejer nu, om jeg måske skal ty til det alternative evt Tove Due. Mvh Trine
kræver at man tilvænner igen... mht fiber foder, så forestil jer at i fodre en masse små hesten nede i stortarm. De heste kan kun leve af en slags foder, fx græs... Forestil jer så at de små heste, der kunkan leve af græs ikke får noget at spise i 3 dage... så er de på grænsen til at dø af sult... Når de så får en stor portion græs, så bliver de jo rigtigt dårlige... SÅ hvis man fx har en hoppe der foler, så pluk græs til hende eller træk hende 1 times tid så hun får fodret sine små heste nede i maven  Hvad fodrer du med Heidi?
Håber at dette indlæg er postet rigtigt! I dette nummer af ridehesten er der en artikel der skulle omhandle begrebet hornsøjle! Er der nogen der ligger inde med dette nummer er jeg meget intresseret! MVH Mie Sveigaard-Iversen
du bor i nærheden af et bibliotek, så kan det lånes/bestilles der. MVH Janni
... årsagen. Jeg fandt min hoppe en aften først på sommeren med gærringskolik - hun havde det bare skidt og var ganske oppustet (og så havde hun endevendt sin boks.. øv jeg bar godt nok bekymret for tarmslyng) Dyrlægen kom ud og hun fik smertestillende samt noget der skulle få kramperne til at stoppe.. og så blev hun tilset og gået med 1 gang i timen resten af natten.. Umiddelbart var jeg noget uforstående, alt var som det plejede.. de gik på en fold med høj let stænglet græs, foder og andre rutiner var som normalt... indtil jeg næste morgen opdagede at hun havde tømt hø-kassen for gammel halm (der var nærmest ikke noget i den inden, men den var slikket ren) Vagtdyrlægen ringede næste dag for at høre om det stadig gik mod levesiden.. og vi talte om det (jeg syntes jo at det var lidt underligt at hun skulle vælge at spise gammelt halm) men dyrlægen forklarede at hestene specielt om sommeren havde behov for at kunne varierer deres kost idet græsset om sommeren ikke indeholder specielt meget træstof.. Så nu bliver mine altid tilbudt halm eller hø på folden!
Jeg fik ikke lige foderplanen med i det første indlæg. Ham, der blev syg, har gennem et stykke tid dagligt fået opblødte roepiller (har ikke vejet det, det er ca 8 dl i tør form nu, skal trappes op som vi nærmer os vinteren) Salvana hestemineral, 3-4 timers græs på en noget nedbidt fold, resten af døgnet på vinterfolden med adgang til godt frøgræshalm samt byghalm. Ikke de vilde mængder, men nok til at der jævnt er noget at pille i. Og så æblerne, som tidligere nævnt. Så der er ingen kerne eller andet. Han ligger til den runde side, så jeg er klar over, at en egentlig foderplan nok ville sige tildeling af mere græs eller hø, men jeg er noget restriktiv med foderet, da hans vægt er svær at styre. Nu er jeg så meget varsom med æblerne. Talte med en anden dyrlæge i dag, som sagde det samme som den vagthavende der var herude. Store mængder æbler er selvfølgelig skidt, men det min har fået lød ikke alarmerende. Selvfølgelig kan der have været nogle i mellem, som allerede var i gang med at gære, da det er nedfaldsæbler. Men jeg er nu rimelig sikker på, at de alle har været friske. Det tjekker jeg altid. Græsfolden grænser op til skoven, og jeg har været en runde for at se, om der kan være faldet mange agern ned. Det syntes jeg nu ikke. Jeg har med vilje lukket af til det stykke fold, som går ind i selve skoven, netop pga egetræer og risikoen for at de kan æde nedfaldne agern. Jeg sørger også altid for at skylle baljerne grundigt efter fodring, så der ikke er gamle roepille-rester fra måltidet før. Så jeg synes, at jeg har taget mine forholdsregler.. Da det alligevel sang på sidste vers med græsfolden er det nu slut. Han bliver ganske langsomt trappet op i foder igen og så står den på hø i stedet for græsset. Halm venter jeg nogle dage med at tilbyde. Tarmene skal lige godt i gang. Det er en svær balancegang hverken at give for meget eller for lidt. Han må ikke føle sig så sulten, at han finder på at æde de forkerte ting (spåner, mødding o.lign.) men jeg kan heller ikke bare pøse på både pga tarmene og ad hensyn til hans vægt. De kære heste.. Hvor kan de dog bekymre deres mennesker.. Hilsner fra Heidi
Glemte lige, at vandet får de i en stor balje, netop så de har ubegrænset adgang og jeg kan holde øje med deres indtag. Det veksler lidt hvor meget det svinder, men der er blevet drukket pænt den sidste tid, så heller intet unormalt dér.. Hilsner fra Heidi
jeg skrev 2-3 døgn... Min hoppe var væk fra græsset i præcis 58 timer, da hun fik gæringskolik.... JANNEJ: ja, det har vi lært.... Efter episoden bliver vores heste tilvænnet igen, såfremt de må på jordfoldene en enkelt dag pga dårligt vejr.Min avlshoppe, der er midtpunkt i denne episode bliver fodret med wrap ad libitum, lidt havre, majs, lucerne og sure grow.... Dertil et par kg gulerødder....
Her på søndag er det 3 uger siden jeg åbnede en 500 kg wrapballe.  tørt og rigtig god wrap. Jeg åbner den altid helt og spreder den på paller hvor det ligger mørkt og køligt. Da det er den første balle i år, er den ikke blevet brugt så hurtig som jeg plejer, så nu er så mit spørgsmål: kan det virkelig passe at den blir ved med at være god nok ? Jeg mærker, snuser og kigger det igennem, og der er intet med det. ingen hvide pletter og den lugter ikke surt. Men kan den blive for gammel uden man kan se det?? og skal jeg kassere den nu og starte på en ny? hvad ville du gøre ????
Du har jo pakket hele ballen op og spredt den ud = den tørrer helt op. Sådan gør jeg også og mit wrap bliver kun dårligt, hvis vejret er for varmt. jeg bruger dog stadig hø.
med at brug wrappen. Den fejler jo intet!! hvis wrap bliver dårligt, kommer der jo mug og den lugter dårligt!!
tusind tak for hurtigt svar. Så fortsætter jeg bare med at bruge den. 
og er ny i det, men så forsvinder noget af den tobaks søde lugt vel også?? uden at det skal betyde at det så er belevet dårligt ik?? Jeg er pænt i tvivl omkring lugten af det. Hvad er ok og ikke..
og jeg fik at vide af forhandleren (landmanden) at jeg skulle bruge den i løbet af 14 dage og helst på en uge. Det er rigtigt at man skal snuse til wrappen og man kan lugte om den er for sur/dårlig. Men ideen med wraphø er vel at det holdet på vitaminer på en bedre måde fordi der ikke bliver tilført ilt - og så tænker jeg jo at når man så spreder det ud så det tørrer så vil det miste foderværdi/vitaminer? Ret mig gerne hvis jeg tager fejl!!!!
men jeg kan nu ikke forestille mig at det kan være så meget vitamin mm der skulle forsvinde.. Ved godt det er måske en underlig sammenligning, men slog mig lige at man jo ift til mennesker og grønsager siger at det er underordnet om den er rå eller kogt- vitaminer mm bevares! Tænker mere at så snart wrappen pakkes ud af den tætte indpaknings -plast, at så stopper den igangværende proces, og står i stilstand.. Og kan kun blive dårlig pga luft fx. Ved det ikke, men det er min umiddelbare tanke omkring det. mvh
hejsa ænder.... jeg har været ude og kigge på dækner idag... og har forelsket mig i et med høj åndbarhed ovs... men det er med 370 gram fyld i.... det synes jeg er meget når hesten ikk er klippet.... palle har fået regndækken på nu... men vil hesten ikk svede i de 370 gram hvis den ikk er klippet.... og hvis man nu klipper ham hvor tit skal han klippes i løbet af vinteren...?
Umiddelbart ville jeg ikke give et så tykt dækken på en ikke klippet hest, men det kommer selvfølgelig an på, hvor kuldeskær denne er... Du bestemmer selv, om den skal klippes 1 eller 20 gange i løbet af vinteren. Jeg klipper som regel kun en gang, dette omkring slutningen af okt - ´Starten af november. Hun bliver klippet fordi hun sætter en bamsepels og sveder ufatteligt meget, men hvis dette ikke er noget problem, ville jeg da droppe klipningen og så bare give et tyndere dækken på.
jamen det er fordi jeg leder efter dækken med høj adbarhed.... og de havde ikk nogle af det mærke jeg ville ha med kun 300 g fyld i.. det er fordi han får dermatofilose hver vinter... sidste år kunne vi undgå dyrlæge men det kostede dyrt i foder og så skiftede jeg mellem uld dækken og vinter dækken... jeg håbede at et vinterdækken med høj åndbarhed ville hjælpe...
Dermatofilose, kan vel også have årsag i at hesten går med at for varmt dækken???? Hvornår har du tænkt dig at hesten skal have et dækken på med så megen fyld??? Man bør nok også lige huske at heste med dækken på har behov for at få dækkenet af for at få luft til pelsen og huden. Jeg gør det gerne en gang i døgnet. Hva er det helt præcis for et dækken du har kig på??? Hvor stort er dit budget??
der er ingen dyrlæge der har givet mig en forklaring på hvorfor palle har haft dermatofilose de 3 vintersæsoner hvor jeg har ejet ham... han skal først ha det dækken på hvor vinteren er værst omkring dec./ jan./ feb. hvor der frost om dagen... jamen han står med uld dækken om natten.... uld er et natur matriale som hesten kan ånde igennem.... og det holder hesten varm lige meget hvor koldt der er udenfor... det er et weather beetha dækken.... jamen mit budget lige på maks 1500... men jeg vil KUN ha et weather beetha dækken...
hvilke dækkener bruger du så efter du har klippet? ligger du et overgangsdækken(200g) på og smider et vinterdækken(300g) når det bliver frost?
Hvis hesten har tendens til dermatofylose er det en rigtig dårlig idé med stalddækken.. Uanset hvor åndbart det så er.. Hestens hud skal ha luft, og det får den altså ikke med dækken på.. Og så er det vigtigt at huske at når den har dermatofylose skal den have rent dækken, strigler, sadelunderlag på HVER gang.. Ellers bliver den aldrig rask.. Tro mig, jeg har kæmpet med meget slem dermatofylose, så jeg ved hvad jeg snakker om.. Læs evt den anden tråd herinde der netop omhandler dermatofylose..
Jeg har 2 dejlige heste, en drægtig 4 års hoppe og en 2 års hoppe. Den 4-årige er meget rolig, men dominerende på folden, mens den 2-årige har et større aktivitetsbehov, men er meget underkuet af hende den "gamle". Hestene går i løsdrift. Og her mener jeg ikke når I fodrer, strigler eller træner, men derimod aktiviteter som de selv kan vælge. Jeg har allerede en del aktiviteter til mine, men søger altid flere  Stella.
Jeg bliver helt nysgerrig   Hvilke aktiviteter har du allerede?
Ja jeg vil også meget gerne høre hvilken aktiviter du har til dine heste, da jeg også mangler.  Mvh. Janni
Jeg har altid smidt grene og stammer ud på folden til mine - de bliver brugt til at grave i, klø sig op ad, flytte med, springe over.. you name it! I år har vi udvidet folden ind gennem et læhegn til et stykke med et par store træer som giver skygge og læ.. det bruger de meget.. der er 2 åbninger i læhegnet og det er åbenbart det fedeste bare at tulle rundt om.. eller løbe alt hvad remmer og tøj kan holde ud og ind af de to åbninger. Men den bedste aktivering er altså kammierne (de andre heste)Jeg har en hoppe på 12, hun gider mest at hygge nusse eller at løbe stærkt.. en 3 års vallak (stor hest) og en 4 års welsh pony, og de to leger/slåsser, løber og udforsker sammen.
Jeg har et 1½ m langt plastik rør - et stykke plastikvandslange - en bold - en plastiksæk (sådan en man får korn i) med plastikflasker i liggende på folden skiftesvis. Plastiksækken med flasker i er det helt store hit - både min fjordhest vallak på 7 år og min unghest er helt vilde med at træde på den - tage den i munden og svinge rundt med den - og så løber de efter hinanden og slås om den.... Bolden er en stor gymnastikbold - som de elsker at sparke til - eller prøve at bide i osv. Og røret tager de også i munden og bærer rundt på... og det samme med vandslangen.
Lisbeth65 og Kristina: tusind tak for jeres delte erfaringer, det var lige netop sådan nogle forslag jeg søgte!! Lisbeth: kan man bare bruge sådan en normal gymnastikbold?? Hvad hvis de skubber den i hegnet? Stald Dalsgaard og Stald Dalgaard: jeg har fået lavet en lille høj, som de kan løbe lidt op og ned af, jeg har træer som de kan gnubbe sig op af, de har deres saltsten, de har grene som jeg har smidt ind til dem, de har høhæk og hønet, de har en togvogn, og en løsdrift med halm i, og så har de også et engstykke som er med meget kuperet terræn, og mange træer etc. (men her går de ikke hele tiden, de skifter mellem de forskellige folde). De har også en løbegang med knust tegl på, og det er jo også en eller anden form for stimuli til dem. Jeg overvejer at købe sådan en lik-it med en bold, som kan sættes i loftet i løsdriften. Og så vil jeg klart kigge på Lisbeth og Kristinas gode råd. Den med en kornsæk men flasker i virker til at være en rigtig god idé. Mine heste har heldigvis også hinanden at lege med, men jeg kan godt se at min 2-års har et større aktivitetsbehov end min 4 års drægtige hval  Hvordan er det nu lige med juletræer på folden??? Er det ikke NO-GO til drægtige hopper?? Kom gerne med flere gode råd..
Så gik der lige pylerrøv i mig igen   Hvis nu de får en sæk at svinge med/lege med, hvad så hvis de svinger ind i hegnet (jeg har stødhegn). En bold er vel heller ikke at anbefale på en fold med stødhegn? Jeg vil meget gerne hører om det fungere fint med tråd/stød hegn eller om jer der bruger det har raftehegn?
Stald Dalgaard: Det var også lige netop min bekymring.... Jeg har stødhegn, og ikke raftehegn...  Stella.
Jeg har stødhegn om mine folde men har ALDRIG oplevet at de har svinget noget af deres "legetøj" ind i hegnet. Og hvis bolden ryger hen til hegnet - ja så triller den jo bare ind igen. Og så vidt jeg ved så går strømmen ikke igennem en gummibold. Ja det er en alm. gymnastikbold jeg har på folden og en gammel læderbold som de kan få fat i med tænderne... Men plastiksækken med flasker er det største hit - den larmer nemlig rigtig godt. Jeg har også en unghest som har et stort aktiveringsbehov og en fjordhest på 7 år og en lille shetter. Selvfølgelig leger de også med hinanden men engang imellem er det godt det går ud over sækken og ikke en af de andre heste... hehe... /Lisbet
Græs og jævnaldrende kammerat. tanja
Jeg har lige købt likit's bold med saltsten og kan kun anbefale den... Men prøv at gå på likits hjemmeside, der kan læse og de forskellige ting... men problemmet er bare at finde nogen som forhandler det, da det er en hjemmeside til grossister... Men de fleste rideudstyrsbutikker kan skaffe det meste hjem...
Ja nu er det jo lidt svært lige at anskaffe en jævnaldrende kammerat til sin hest - så mine må "nøjes" med hinanden og deres legetøj - og det skal lige siges at selvom der er masser af græs så har heste alligevel brug for at lege.... /Lisbet
Lisbeth65: Jeg tror da bare jeg vil prøve at lave sådan en sæk til mine heste, og så kan de jo bare få den ud på folden, en dag hvor jeg er der, altså til den første gang.. Nogle forslag til hvad man ellers kan putte i sækken?? Jeg tænker at der skal jo nok ca 40 1/2 liters flasker til, og det ligger jeg ikke lige inde med. Og 20 liter cola er der vist ingen der har godt af at indtage  Jeg har set man kan få en såkaldt "boredom breaker" fra Lik-it, til ca 400 kr. Såden en vil jeg ønske mig i julegave. Tak for alle forslagene. Men flere er stadigt velkomne!! Stella.
Ville bare lige sætte et link ind til den Boredom Breaker, jeg omtalte før. Nogle der har erfaringer med sådan en?? Stella.
Jeg tror at jeg har lagt 7-8 stk. 2 l. flasker i sækken..... der behøver ikke så mange bare de kan larme lidt... /Lisbet
Vores ene føl fra i år, KKKEEEEDDDD sig bravt, allerede da han var 2 mdr, vi købte en hoppebold i en legetøjsforretning til 50 kr, sådanne en som børn bruger, og han har virkelig haft glæde af den   , vi har sommetider været helt færdig af grin, når han leger, og den ryger ikke under hegnet, og han får heller ikke stød når den lægger sig op af hegnet.
Den plastik sæk kan man evt putte dåser i den?
Bare det ikke kan skære hul i sækken og de kan komme til skade ved at træde på den. /Lisbet
grovfoder er det bedste - tror ikke "gummi-dimser" kan stå istedet for det - og hvis du ikke synes det er nok, så kig ind ad, måske er det dine egne behov for underholdning du overfører på hestene. MVH Janni
Jeg har en boredom braeker til min hest, men han er desværre ikke ndet bedste eksemple. Da han aldrig har set noget ligene og aldrig haft en slikke sten, så er han ikke blevet helt fortrolig med den endnu. Men jeg er sikker på at det kommer. Det er en god opfindelse. Jeg kan også anbefale at man går på likits hjemmeside og ser hvad de ellers har. Har fundet en aktivitetsbold, hvor man kan putte foderet i, og så give den på marken, hvor de skal trille rundt med den, og så kommer der foder ud.
Nu er det lidt svært altid at have græs - særlig om vinteren  og mine har masser af grovfoder på folden men alligevel leger de meget både med hinanden men også med de ting jeg har beskrevet tidligere i tråden. Det er IKKE fordi jeg synes at mine heste skal lege med et eller andet - det er jo en kendsgerning at de godt kan lide at have noget at bide i andet end hinanden.... ellers ville de jo ikke løbe rundt med sækken i munden og svinge med den.... Det er da ikke noget som gør noget at prøve om ens hest synes det er sjovt at have legetøj på folden. /Lisbet
Det var godt nok et surt opstød du kom med der.. Det har da intet med et menneskes aktivitetsbehov at gøre - når du kan læse dig frem til at hestene åbenbart har stor glæde af legetøjet.. Til alle andre: Synes det er fantastisk med alle disse idéer. Mine egne heste har en bakke, en lille skov og et vandløb + en læderfodbold - men jeg har længe søgt efter andre billige måder at underholde hestene på når de går på markerne. Dog synes jeg de lickit bolde er lidt for dyre, når man tænker på det bare er plastik og jeg vil prøve at se om det ikke kan gøres billigere  ) Nu bruger jeg ikke korn, så er der andre måder hvorpå man kan skaffe en god plastik sæk - en affaldssæk er rimelig nem at ødelægge, og ønsker ikke de små pus skal få det i halsen. Synes bestemt ikke det lyder som en god idé at bruge dåser i sådan en pose! Vores ene fold ligger ud til vejen, og der findes jo så mange skovsvin i denne verden. Ihvertfald er der fløjet noget dåse ind på vores mark, hvilket friseren så får i halsen - det har IKKE været noget behageligt syn kan jeg fortælle jer!
Vi har lige invisteret i et dækken til vores pony da hun får afsindig tyk vinterpels.. Nu er spørgsmålet kan vi ligge det på hende nu inden hun sætter for meget pels, dækkenet er på 300 gr, eller vil det blive for varmt for hende?? Eller hva hvis vi klipper hende nu er det så stadig for tykt?? Please hjælp, det er første år vi har dækken til hende, og det er kun købt af den simple grund at hun er ved at omkomme under ridnning om vinteren pga den tykke pels. På forhånd tak Lonni
Jeg ville lægge et overgangsdækken på nu og så vente med 300 gr til senere når det bliver koldere   . I får også brug for et overgangsdækken til foråret igen når det begynder at blive lunere i vejret. Ud fra det du skriver forstår jeg at ponyen endnu ikke har sat så meget pels og så er det jo ikke nødvendigt at klippe vil jeg mene. Jeg ville kun klippe hvis ponyen har sat så meget pels, at den ikke kan komme af med varmen under ridning. Mvh. AnjaR
Allerede nu er hun begyndt at svede meget under ridning, når hun er redet i 10 min så er hun drivvåd, men hendes pels bliver tykkere endnu. Så hva gør vi, hun skal jo skridtes af i næsten 40 min for at blive tør igen.. Lonni
Hvor mange gram dækken der så skal på en klippet hest nu håber jeg der er andre, der ved - jeg er ikke vant til at klippe mine heste - 200 gram? Synes stadig det lyder af meget med 300, for hvad skal ponyen så have på når det bliver rigtigt koldt? Mvh. AnjaR
håber der er nogle der så har svaret på det, men tusind tak for dine svar Lonni
Jeg er også i vildrede...jeg tænker også hva der er bedste, det er den første vinter med min HELT egen hest   så har jo ikke skulle spekulere så meget i det før hen...min går med regndækken nu men vil måske gerne klippe hende da hun sveder en del under træning...men vil det så være smartest at smide et vinterdækken (300g) eller kan et overgangsdækken på 200g godt gå an indtil det bliver minus grader i dagtimerne?
og læg et 200 g dækken på. Når det kommer under 8-10 grader fast, så er det et 300 g. Evt. hav et rigtig tykt til hvis det bliver ekstrem koldt, 400 g. Tine
Jeg ville også klippe den nu, så der kan nå at komme lidt pels til det blir rigtig koldt.. Klip nu, giv den et 200g overgangsdækken på.. Når der begynder at blive rigtig koldt (typisk december) ville jeg give den 300g på og så trappe ned til 200 g igen til marts/april, når der igen blir varmere.. Hvis der så blir rigtig koldt og hård frost ville jeg giver den et underdækken under det andet dækken.. Enten et ulddækken under 300g eller et 200g dyne/stalddækken under overgangsdækkenet (så det blir ca 400 g ved begge metoder)
Min vallak har en ulvetand. Skal man få fjernet sådan en? Hvordan foregår det? Hvad koster det?
Hvis den har begge to, og de er ens, og de ikke generer, skulle det ikke være nødvendigt at fjerne dem. Men hvis der kun er en, og den generer, så skal den fjernes.
nej de skal ikke fjernes med mindere de genere ved fx ridning. fila havede sine længe og har lige fået dem fjernet for ikke så længe siden. dyrlægen bedøver hesten og fjerner den, det går normalt ret hurtigt og hesten er hurtig frisk igen .-) måtte ride fila med bid igen efter en uge. gav ca 1100kr ved årslev dyrelæge for fjerense af 2 ulve tænder, bedøvelse og kørsel så ikke så galt igen efter min mening. Fila begyndte at kaste med sit hovede da jeg red hende selvom jeg slet ikke tager fat i tøjlerne sådan rigtig endnu.
Er der en der kan forklare mig forskellen på en hingstetand og en ulvetand...
Jeg er i syv sind. Min fjordhest er ved at skifte sine kindtænder. Den sidste uge, eller lidt mere, har han ikke kunnet spise hø og wrap. Han står bare og hiver det ud af sit hønet og smider det ned på gulvet, og blander det med sit tørv.   Normalt støvsuger han gulvet. Så det er lidt frustrende! Selvom jeg kun giver ham 1 kilo, så gør han det.   Så er der altså noget galt, eftersom det er en fjordhest vi snakker om.   Jeg har så haft dyrlæge idag, så jeg var sikker på, at det kun var tandskifte. Det er det, og han fik raspet tænderne, den smule der var og raspe, for at se om det ville hjælpe ham. Det har det ikke gjort. Igen her til aften lå al hans wrap på gulvet.   Så nu har jeg givet ham en krybbe-fuld harzog grass mix, så jeg er sikker på, at han har lidt til natten. Han har også lidt problemer med at spise det. Men ikke i samme grad. Og i det mindste blander han det ikke i sin fine tørve-bund.  Hvor længe varer sådan et tandskift? Er det en god idé bare og give ham det der græs-mix indtil han kan tygge sit hø/wrap? For han bliver jo død ked af, at han ikke kan få det andet ned.   Vil jo gerne det bedste for min kære prutte, selvom det ikke gør noget, at han taber sig lidt. 
Min stod et par uger hvor hun havde hovedet helt nede ved gulvet og hun lagde osse hovedet på skrå når hun skulle tygge jeg havde dyrlægen ude og han fjernede 3 tandkapper som sad og ikke ville slippe af sig selv er du helt sikker på at den er tjekket ordenligt.
er han tjekket ordentligt. Hun viste mig endda selv, hvad problemet var. Og han har tabt tænderne. Men de nye er ikke vokset helt frem endnu. Hun er en god heste-dyrlæge, som selv avler heste.
Alle mine 3 har gjort det på skift - dog gumler mine på hø/wrap for at lave det til små grønne boller som er blevet smidt i krybbe og ud på staldgangen.. Da den første gjorde det gik jeg helt i baglås.. dyrlægen ud og ja, den lille dreng havde valgt at tabe størstedelen af kindtænderne i den ene side..(heller ikke nogle tandkapper her..) Jeg har taget det mere roligt de næste par gange.. Hos mine har det taget mellem 1 og 2 uger før de gumlede stråfodret i sig som de plejer! Det er selvfølgelig bekymrende at den slet ikke spiser stråfodret... går den på græs? for mine havde nemmere ved at spise græs end det mere tørre/seje hø og wrap.
....han spiser græs. Men da jeg ikke har ret meget, så er det slet ikke nok. Han prøver også og spise sit hø, men som du også skriver, så danner det sig til små grønne boller, som han ikke kan sluge. Og så ender det hele i tørven i frustration over at han ikke kan spise. Derfor tænkte jeg, at jeg kunne give ham grass mix indtil han tygger bedre. Det lyder som om han skifter tænder som dine, da det var det samme dyrlægen sagde.
Ulvetænder sidder umiddelbart foran kindtænderne i overmunden. I ganske få tilfælde i undermunden. Hingstetænderne sidder mere midt mellem for- og kindtænder i over- og undermund. Ulvetænder vil næsten altid være generet af bidet. Jeg rider ikke en hest med bid, hvis den har ulvetænder. Mvh. Anita
Okay hvordan ser en ulvetand ud?? Er den nem at skildne fra en alm hjørnetand. Jeg ved min har ulvetænder og sidst jeg fik raspet tænder sagde han jeg skulle overveje at fjerne dem. Men så sidder jeg og snakker med en anden dyrlæge som siger at "det er en større operation" og man kunne skulle fjerne dem hvis det var rødt omking i tandkødet!?? Hmmm
Sugar fik sine fjernet i foråret, fordi hun var begyndt at snerre på biddet, og det hjalp.. Dyrlægen havde tidligere påpeget dem, og sagt at jeg skulle være opmærksom på om hun var generet af biddet pga dem.. Og det blev hun jo så efter noget tid.. Jeg tror jeg gav omkring 1500 incl kørsel og bedøvelse.. Det tager ikke mere end ½ times tid, og så skal hesten bare lige ha bedøvelsen ud af kroppen, så er den klar igen.. Der må ikke rides med bid 1 uge efter.. Sugar havde ingen problemer med at spise eller noget, hun spiste hø så snart hun var "vågen" af bedøvelsen.. Det ser dog lidt volsomt ud, fordi det bløder meget..
det er meget omdiskuteret og søg på google, så kommer der et hav af links op. min hest har ulvetænder, der bliver tilset jævnligt, men som ingen skade overhovedet gør, da de er små og runde. andre kan til gengæld være til slem gene og bør fjernes omgående.
Min 4-års hoppe fik fjernet begge ulvetænder i sidste uge i forbindelse med et tandtjek. De sad begge løse og dyrlægen mente, at de godt kunne være til gene for biddet, hvilket lyder meget sandsynligt, da jeg har haft svært ved at vænne hende til biddet. Så dyrlægen valgte at fjerne dem, hvilket gik yderst nemt og hurtigt. På få sekunder havde han fjernet dem begge med en lille tang, det var på ingen måde voldsomt. Hoppen var bedøvet imens - det er hun altid, når hun får tjekket tænder. Netop fordi begge tænder sad løse, kunne dyrlægen med lethed fjerne begge tænder. I nogle tilfælde kan tænderne have en lang tandrod, som kan gøre det svært. Hvis din hest er generet af biddet, bør du få tjekket tænderne. Hvis den ikke er generet, så vent og få dem tjekket i forbindelse med næste tandtjek.
Freja har lige for nylig fået fjernet begge sine meget små ulvetænder- og ponsen fik fjernet den ene han havde. Frejas var små og hans mellemstor. Jeg sys det ebdste er at få dem ud så man er sikker på de ikke generer når hesten får et bid i munden o.lig. Det kan en hestetandlæge gøre- jeg kom af med ca 3200 kr for at ha carina til at tag vores, inkl dyrlægen og bedøvelse, samt raspning- dog er det uden ponsens fortænder da han er sin sag at ha med at gøre. Så det blir først næste gang hvis han er her til den tid. Carina er ok billig sys jeg og dygtig.
af en ulvetand.  
Jeg ville få den fjernet. Min hoppe havde en lille ubetydelig ulvetatn i den ene side i undermunden - tandlægen anbefalede at vi overvejede at få den fjernet - det har vi ikke fortrudt - selv om den var lille er der HELT sikkert kommet en anden ro over hendes mund efter den kom væk. Og det var ikke noget stort indgreb.
Dækker dyrlægeforsikringen sådan et indgreb?
Nej sygeforsikringen dækker ikke tandbehandlinger. Min tandlæge mener ikke vi skal fjerne ulvetænderne med mindre de generer. Han trykker på den osv. tjekker om de er ømme eller løse. Hvis de kommer til at genere biddet tager vi dem. Derudover fortalte han mig at der er rigtig mange heste der taber dem af sig selv i 5 års alderen, så hvis de ikke er ømme eller generende så lader vi dem sidde
Jeg tilslutter mig koret og siger, at de kun skal fjernes, hvis de generer hesten. Min nu afdøde vallak havde også ulvetænder og de generede ikke det mindste, så jeg lod dem blive. Vi får vel også kun fjernet vores visdomstænder, hvis de generer....
Hej. Ville lige høre nogle af jer kloge hoveder herinde, ang foder  Min hoppe vejer ca 500 kg og får 2 kg fuldfoder (spillers, condition mix), 0,5 kg havre. 1 kg lucerne (alfalfa), og ca 2 kg gulerødder dagligt. Hun bliver redet rigtig meget, men er også blevet meget energisk efter jeg er begyndt på dette foder. hvad siger i? lyder det hun får rimeligt?    ,
Hej Allerførst et spørgsmål får hun ikke hø?? Hvis jeg var dig ville få en der har forstand på fodering af heste til at lægge en foderplan til hende. Men lige min kommentar: 1. Når du giver fuldfoder behøver du ikke give havre sammen med, hendes behov er dækket af fuldfoderet og havre er ren engeri som hun enligt ikke har brug for. 2. det er fint at give lucerne for det øger tyggetiden. 3. Giv omkring 6-7 kg godt hø, skru ned for brugen af fuld foderet. 4. giv gerne noget godt byghalm hun spise Men som sagt få dyrlægen eller en anden der har forstand på fordering til at lægge en foderplan til dig. Mette
nu er jeg ikke ekspert.-så bare et lille pip herfra :0) Når det er et fuldfoder skal den vel ikke skæres ned i det-så er del vel ikke dækket ind!!?? Spillers skriver at en stor hest i let/middel arb skal have 3kg pr dag + hø. Så er den vel egentlig ikke dækket ind?? Mener også du kan snakke med spillers om at få lagt en foderplan så den passer netop til din hest :0) Louise
Jeg har egentlig ikke et konkret spørgsmpl, har bare lige brug for at komme af med det hele, og hvis der så er nogen der vil kommentere eller komme med gode råd vil jeg selvfølgelig blive dybt taknemmelig. Jeg fik i starten af august min unge pony hjem fra tilridning. Jeg købte en wintec kombi 17 tommer sadel (brugt) og en wintec dressur 16 tommer (brugt). Begge sadler lå bare og lå i sadelrummet, sadelmager var bestilt, men kunne først komme her i oktober. Jeg har så redet lidt med ridegjord, men jeg sider ikke særlig godt fast og følte mig derfor ikke tryg på en nytilridet. Nu har jeg så haft sadelmager ude. Nævner ingen navne, men det er en jeg ellers kunne forstå er populær herinde. Det var mildt sagt spild af tid. På trods af aftaler herom, havde sadelmager INGEN sadler med ud. Vi prøvede så mine + et par som én i stalden har til salg. En af dem sagde sadelmageren kunne komme til at ligge fint efter en omstopning...Senere får jeg så at vide i stalden at denne sadel, en gammel wintec, slet ikke er lavet til at omstoppe??? (har skumfyld). Min egen dressurwintec sagde hun også kunne gå an, hvis jeg købte en kile, som løftede den bagpå (banjo/ketcher). Så ville den ligge godt nok til at jeg kunne ride et par måneder og så få den tjekket igen - så ville min pony evt have opbygget muskler i ryggen så sadlen ville passe "af sig selv" (uden kile). Så kommer jeg ned i rideudstyrsforretningen for at købe denne kile og får at vide at de ikke sælges mere??? Og at hvis sadlen løfter sig så er der et problem FORAN på sadlen (sagde sadelmager intet om, tvætimod). Jeg købte så et par forskellige kiler (en anden slags end hvad sadelmager sagde) og sadlen lå forkert lige meget om den blev løftet bagved eller foran. Jeg kiggede så endnu engang på sadlen, uden noget under. En pige fra stalden, som ved en del om sadler kiggede med og sagde at hun ikke ville anbefale den sadel. Jeg kunne også selv, med min minimale viden se at tyngdepunktet lå forkert. Men nu er jeg altså endnu mere forvirret og aner ikke hvad jeg skal gøre. Jeg har lige smidt 450kr ud af vinduet på denne sadelmager, men det er nu ikke det værste, jeg skal jo have fat i en sadel som duer. Skal jeg få en anden sadelmager ud? Overvejer Brian fra Sadelmageren.dk, som de andre i stalden bruger. Men han har ingen brugte sadler og vil helst undgå at skulle ud og bruge 10.000+ på sadel. Jeg har kigget lidt på sadler.dk og de har jo en masse brugte sadler. Men jeg har jo ikke råd til at købe 10 for at prøve hvad der passer? Er der nogen, som evt kan komme med bud på en sadel som kunne passe min pony og jeg? Min pony er OX araber på 145 i stang. Han har en ok markeret manke, men meget lige og MEGET kort ryg, så skal nok have en 16-16,5tommer (mindre kan jeg ikke være i), så skal finde en sadel som har et stort sæde, men som er kort og ikke har en masse "ekstra" bagpå. Jeg er meget kortbenet (mange dressursadler har for lange sadelklapper, så jeg ikke kan indvirker korrekt). Så hvis sadlen kan fåes med korte klapper vil det være super. Jeg går mest efter kombi/dressur-sadler, da jeg sidder bedst i disse og jeg er IKKE springrytter  Jeg kan bedst lide sadler, hvor man sidder FAST, altså med rigtig god knæstøtte og evt dybt sæde (jeg ved egentlig ikke om det er det dybe sæde, som får én til at føle man sidder bedre fast?). Er der nogen som har forslag til sadler, som kan opfylde alle eller nogen af mine krav? Er der evt nogen bud på, hvad jeg kan bruge som nødløsning indtil jeg finder SADLEN (og får sparet op til den  )? Her mener jeg fx bomløse, lammesadler, ponypuder etc, som har god støtte. Jeg kan se at en del af sadlerne på sadler.dk ikke har kilepuder bagtil (nævnes at det er godt til kortryggede heste). Men er dette en god idé? Læste et andet sted, at det gøre bærefladen mindre = dårligt??? Håber på mange forslag 
Slet ikke nogen som kan hjælpe?
Hejsa. Hvad med at læsse hesten og køre ud til lohmann hun har masser af brugte sadler og så kan du jo prøve dem med det samme. Ellers er der ham fra tyskland kan ikke lige huske hvad han hedder men han er flink og taler dansk hvis du fortæller ham hvad du ønsker har hen forskelligt med ham har vi haft besøg af og han er reel billig og flink, også rep. osv kan betale sig ved ham. håber du finder en der passer inden du rider for meget det ødelægger hurtigt for meget. vivi
Hej Vivi. Jeg har hverken trailer-kort eller trailer, men kan måske finde ud af noget. Hvem er "ham fra tyskland"? Jeg rider bestemt ikke i sadler som ikke passer   Jeg rider kun med ridegjord, men da jeg sidder rigtig dårligt i én, blvier det ikke til så meget 
Jeg fik at vide at det er meget værre at ride med ridegjord fordi tyngdepunktet ligger på et meget lille stykke. (Tanja Lange) Jeg har endnu ikke fundet sadelmageren med de vise sten, men selvfølgelig er der nogen der ALDRIG skulle have lov at skille en sadel ad... Hvis min sadel ikke kommer til at ligge perfekt (efter den obligatoriske gratis opstopning af ny sadel) så vil jeg have Tanja Lange til at checke den. Jeg har brugt John fra Zoo city, uha, det blev aldrig til sadel igen, Brian Rútzou, ok, Heri ok, MJ rideudstyr i Greve, tidligere møbelpolstrer, men billig. Sadler.dk låner kvit og frit sadlen ud hvis man selv henter den, jeg har da prøvet flere sadler ad gangen, fin service, de har væsentligt flere sadler på lager end de reklamerer med
Sikke en øv oplevelse...  Jeg kan kun anbefale en Bates Innova. Den fåes i 16- 16,5 som hedder str 0. Den har jeg selv og man sidder virkelig FAST... Men om den kan ligge på din hest ved jeg ikke. Jeg kan anbefale Aktiv Fritid. Christina. Hun har altid en masse sadler med ud som du kan prøve og sød at tale med. Hun er ikke sadel mager. Men har et kursus i at pålægge sadler og tjekke om de ligger korrekt osv. Det eneste hun ikke gør at faktisk opstobning osv. Det skal en sadelmager gøre. Sadlerne kan prøves i butikken. Der er Wintec sadler, brugte sadler, Bates og Passier og Stübben osv osv.. Det er et stor udvalg. Så ring og fortæl din situation og bed hende om at tage nogle sadler med. Mit andet forslag er at spare op til en sadle du kan lide at side i og som ligger godt på din hest også betale det som det koster.. Man kan ligge en lammepad under sadlen. Men det vil jeg KUN anbefale til midlertidig kortvarig brugt. F.eks hvis hesten har haft en pause og lige skal sætte muskler eller hvis ens rigtige sadel er til repration eller lign. Ellers så er en bomløs en mulighed. Naturhesten.dk har bomløse sadler til omkring 5000kr. Men hvordan man sidder i dem aner jeg ikke..
Min har også en lidt kort ryg og jeg har korte ben, så vi er endt med en Kieffer Lech Profi, som bare ligger perfekt og som jeg sidder rigtig godt i. Den har rimeligt dybt sæde og stor knæstøtte, men syntes ikke jeg bliver for låst. Ville selv gerne have Bates eller Wintec, men de var begge for lange til hans ryg. Sadelmager havde også flere andre med, men alle var for lange, så det ovennævnte Kieffer der også har kilepuder, men alligevel ikke er for lang selvom det er en 17"
Hvorfor er det nu lige stivelse for heste er så dårligt? Hvorfor bør man undgå dette?
enkelt. En hest er planteæder, og lever ganske glimragende af græs, hø/wrap samt gode fibre og strukter. Den er ikke beregnet til, og hælde stivelse i. Bare min mening. Tine
Synes jeg har hørt et sted, at stivelse ikke giver hesten et jævnt energiniveau hen over døgnet (lidt ligesom hvis vi spiser franskbrød og er mæt en halv time, hvorefter blodsukkeret falder igen).. Mvh. AnjaR
hestens tarm kan blive ødelagt af at skulle optage og prøve at fordøje en masse ubrugelige stivelse, som hestemaven ikke er lavet til at skulle kunne nedbryde fordi den er planteæder, og ahr brug for masser af brugbart fibre i stedet. Derfor kan hestens mave og tarm som sagt blive ødelagt, og ikke længere være i stand til blot at nedbryde små mængder af stivelse og gå hen og blive endnu mere syg, få mavesår mv. oven i.
Se "Har din hest mavesår?" og "Skab en vinder" 
er nedbrydelig for hesten. fx nedbryder den rimelig nemt havre vha. enzymer... Stivelse er godt foder, HVIS hesten ikke får nok energi ud af fiber foder... hvilket de fleste heste gør... Derfor skal man som udgangspunkt fodre med rigeligt grovfoder og så supplere op med krybbefoder... krybbefoderet kan også helt eller delvist bestå af fiber foder: lucerne, grønpiller, roepiller, fiber piller osv... Stute: fiber og stivelse omsættes ikke samme steder i hestens tarmsystem. Der hvor der kan opstå problemer er hvis der går ufordøjet stivelse videre fra tyndtarm til stortarm. For der omsætte vha. mikroorganismer og de kan ikke ret godt lide stivelse. Der vil ofte ske en fejlgæring, som kan give forskellige følgesygdomme. Men hesten kan altså sagtens opsætte stivelse i sit tarmsystem, fx omsætter den jo fint stivelse i græsset, som jo er dens primære foderkilde  Så man skal (og kan) ikke undgå stivelse i hestens foder, men man skal forsøge at begrænse det, sådan at man ikke får problemerne der følger med for højt stivelsesindhold i foderplanen..
Stivelsen optages fra tyndtarmen. Får hesten for meget stivelse, går det ufordøjet videre til tyk- og blindtarm, hvor det er årsag til fejlgærring fordi mikroorganismerne der, som kan omsætte stivelsen bliver i overtal i forhold til dem, der ikke kan. Dermed bliver hestens udnyttelse af dens grovfoder dårligere, fordi de rigtige mikroorganismer er blevet udkonkurreret.
må stivelse indholdet i % max være i foderet ?? Efter jeres mening  MVH Anette
Han er slet ikke for gammel til at blive kastereret - hvordan han bliver bagefter er der vist ingen der kan fortælle dig, nogle bliver meget dovne andre mærkes det næsten ikke på. Spørg dyrlægen hvornår det er sikkert at lukke ham sammen med hoppen.
siger at han kan transporteres efter 14 dage, men ikke bør lukkes sammen med en hoppe før efter 6-8 uger, men dyrlægerne er meget uenige i dette. Hvis du søger lidt er der en tråd herinde hvor folk netop fortæller hvad deres dyrelæge siger.
Sådan en kombination er jeg og min hest også. Til den ene har jeg en passier grand gilbert 16½" Den anden en stübben juventus, som er specielt til kortbenede ryttere.
Det er ikke længe siden jeg havde sadelmager ude for at kigge lidt på min sadel ( Hubertus kosak ) Min hest er, ligesom din meget lige i ryggen, og derfor anbefalede hun en sadel med store puder bagtil som løftedede bagenden på sadlen. Jeg endte med at købe en sadel af mærket JC, som hun anbefalede. Og der er tydelig forskel m. h. t hvor rytterens tyngdepunkt ligger. Hun målte hesten, for at finde bomvidden, og havde flere sadler med, for at se hvilken type der lå bedst på ham. Hun beskrev også meget nøje, hvad vi skulle se efter ved sadlen, hvis vi valgte at købe en på egen hånd. Hun var altså meget sød, og i mine øjne, meget kompetent. Ydermere var hun åben for at sælge min sadel videre, hvis hun fandt en egnet hest. Hun hedder Claudia ( kan ikke huske efternavnet ) og kommer fra Århusområdet. Hilsen Maria
Tak for svarene alle sammen   Det bliver helt sikkert taget til overvejelse  Jeg har lånt en Grand Gilbert 16" hos brugt rideudstyr i virum og den ser ok ud, så nu vil jeg samle lidt flere sadler sammen og så få Brian Rutzou ud og tjekke om noget kan passe. Maria: Mange tak for dit svar, men hesten står i nordsjælland, så det er desværre nok for langt 
Ja, det er vist lige langt nok væk.  Held og lykke med den fortsatte jagt efter sadel. Det skal nok lykkes at finde den helt rigtige, uden at du behøver at skulle af med 10.000 kr. Hilsen Maria
Hvorfor ikke en bomløs? De behøver nemlig i dag hverken at være grimme eller koste spidsen af en jetjæger  Var jeg ig ville jeg klart prøve:  - prøv at beskriv din hest og problemet for Katrine der har den butik - så kan hun sikkert hjælpe dig rigtig godt! Jeg har selv en tinker - hvilket også giver problemer i forhold til sadler (kort ryg, umarkeret, overbygget, bred - men jeg begyndte at se på bomløse sadler - og med Katrines hjælp har jeg nu en super lækker sadel - der passer min hest perfekt - og faktisk er pænere end rigtig mange almindelige sadler med bom  Den er fantastisk at sidde i også - så den lever endda op til sloganet - Love at first sit. Uanset om du vil have bomløs eller ej er Katrine super god til at komme med nogle vinkler man ikke lige har overvejet - jeg havde eks. ALDRIG tænkt over at min er for bred til nærmest alle sadler med kopjern - på min er det et langt større problem end bommen - den kan fås stor nok, men det kan kopjernet ikke (ret let og til en pris er er til at betale i hvert fald).
jeg har ingen steder skrevet at det endbrydes sammested på hesten så vidt jeg kan se- men stivelse er et onde og kan være det der giver mavesår i sidste ende alligevel. Ergo har hverken mave el tarm godt af stivelse, som man ikke kan komme helt uden om nej, men skal begrænse til et minimum. Og man kan komme rigtig meget uden om det eks ved at fodre med hø/wrap, linamix, roe el fiberpiller samt vitamin/mineral tilskud- ved at bruge RC og fiber el roepiller mf. i stedet for dumme færdige musli produkter der indeholder forkerte ting- el har mangel på sporemineraler. RC er en af de få hvor man kan være sikker på hesten er dækket korrekt og nok ind mht sporremineralerne. AnetteSteen ♥Line Waldy♥ Stivelses % i det meste musli til normale el konkurrence heste er på mellem ca 20 og 40 % Jeg ville ikke stoppe mere i en hest end et foder med maks 20 % stivelse- og gerne mindre.
det er så svært med foder. Jeg er nemlig blevet anbefalet at foder med Omega 3 Balance fra Videbæk, og der er stivelsesindholdet 23& og sukkerindhold 4%. Det skal lige siges at jeg har en haflinger som bruges til hygge og let dressur. Det er et nyt foder som indeholder linamix. Stute: tusind tak for dit svar MVH Anette
et produkt med 23% stivelse og 4% sukker er stadig i den bedre- og nogenlunde ende. Men det aller bedste er helt at undgå færdig blandede muslier hvis jeg selv skal sige det- og fodre udfra ovenstående el lig. Men det kan skam godt gå an vil jeg sige.
Jeg er enig med flere af dem som allerede har skrevet. Jeg er af den overbevisning at man sagtens kan fodre med havre, så længe man holder mængderne på et lav niveau. Mange heste kan nøjes med godt grovfoder og fiber, men man er altså ikke nogen dårlig "hestmor" fordi man giver sin hest havre. Blot man husker på som nogen allerede har skrevet at holde det på et minimum. Ellers kan det blive noget værre noget, men sådan er det jo med mange ting... Lucerne er også godt - MEN i moderater mængder. Heste som får for megetv lucerne får problemer med fosfor/calsium balancen pga det høje indhold af kalk i lucerne... Så igen - alting med måde.... Og hvis du er meget i tvil, så få hjælp til at udregne et foderskema til netop din hest 
Hejsa.  Er der nogen der kender en god heste kiropraktor på Fyn? Og har du/i erfaringer med vedkommende.? Jeg er i tvivl om min hoppe har noget med ryggen, så jeg skal have fundet en der er dygtig som evt kan løsne op på det. Hun har været ved dyrlægen men de kunne ikke ummidelbart finde noget på hende..  Håber at høre fra nogen. Mvh Pernille
Efter min ene hest igen har fået dermatifilose og sat på antibiotika er det nu et spørgsmål om hvordan jeg gør? Hun går med en tyndt regndækken da hun simpelthen ikke kan holde varmen uden (sætter næsten ikke pels og har aldrig rigtig gjordt det) Spørgsmålet er nu om jeg skal vaske hendes regndækkener (har 2 til hende) så hun har et nyt og rent på hver dag. Dækkenerne kan holde til vand så hun bliver ikke våd indvendigt eller sveder da det er åndbart. Dyrlægen mener det kommer det samme sted da det åbenbart ikke forsvandt helt sidste gang (der kunne sidde nogle rester af det i huden uden vi kunne se det med blotte øje) derfor har nu fået kur til 14 dage.+ at hun er mere overfølsom i huden lige dette sted (lige foran lysken) har læst på netdyredokter at der skal vaskes dækkener men ikke hvor tit, ej heller HN har givet mig et svar på lige netop dette problem så derfor nu dette spørgsmål. Håber nogle kan hjælpe Mvh Sandra C
ligesom bakterier vokser når du lukker dem inde gør dermatofilose det også. jeg vil råde dig til at tage dækkenet helt af de næste 14dage, og så må hesten komme på fold 10-15 eller lign så det er i de varmeste timer.. min dyrlæge sagde til mig sidste år da min havde det, at hvis den blev ved med at gå med dækken, skulle jeg ikke regne med at det forsvandt.. at det var rigtig svært om vinteren..
med dækken, da hun fik det. Har du overvejet at give den et underlags-dækken på, som du kan vaske hver dag/skifte? De har det jo med at skurre lidt rundt med flere dækkener på, men i din situation ville jeg gøre det. Lone
Min havde det sidste år.. På det tidspunkt havde jeg skiftet fra regndækken til overgang på 200 g.. Det jeg gjorde var at give hende regndækkenet på igen, og så med et fleecedækken indenunder, et nyt hver dag.. Det er noget bøvl, men det er noget nemmere at vaske et fleecedækken hver dag end et overgangs.. Jeg skiftede også usadelnderlag hver dag.. Og så husk endelig at bruge rene strigler HVER gang, ellers er det skruen uden ende.. Derudover blev hun hver aften vasket i virkon-s, fik penicillin indsprøjtninger og stod uden dækken om natten, så huden kunne få luft.. Husk at hesten ikke må være i berøring med de andre, da det øger smitterisikoen.. Det er også en god idé at benytte boksgardin.. Min fik en sygeboks, og gik på fold på springbanen, der var det eneste indhegnede område hvor hun kunne se de andre, men ikke røre dem.. Men det er noget l*** når de først får dermatofylose.. Det smitter nemt til hele stalden, og hvis du så behandler din og der er en anden der ikke behandler sin.. Ja, så får din det igen, så snart du stopper behandlingen 
at sige at de går i løsdrift. Striglerne bliver vasker hver gang hun er blevet striglet. jeg tør simpelthen ikke at tage hendes dækken af, hun er blevet en smugle førkølet ved at jeg har taget hendes fleecedækken som hun har på inden under regndækkenet af om dagen. Hvis der er rigtig godt vejr får hun selvfølgelig alt af. har indtil nu vasket hendes fleecedækken hver dag som hun så får på til natten under det ene regndækken. De andre har slet ikke haft noget af en anelse af det selvom de går i løsdrift sammen. Heller ikke sidste år, derfor tror dyrlægen også at det er kommet igen ved at hun har haft en nogle rester af det og jeg så ikke haft nok antibiotika til at slå det helt væk. Mvh Sandra C
Min har også været så uheldig at få dermatofilose - da opstalders hest blev smittet i efter et træningsophold. Min er værst angrebet ca. 70 % er dækket af små sår. Hele han hoved slev ørene er angrebet. I dag var dyrlægen der. Han fik binyrebarkhormon, kortisol og et ordentlig skod pencilin. Har fået pencilin til de næste 6 dage, hvor jeg selv skal sprøjte ham. Han blev også klippet i dag og fik dækken på, da dyrlægen anbefalede det. Eller havde han de sidste 14 dage gået uden, fordi jeg ville undgå at dækkenet var medårsag til at det skulle sprede sig, men du kører vi efter de nye anvisninger. Jeg regner med at det først bliver vasket, når han er helt ovre det, da han går i læsdrift og jeg ikke har andre dækkener at skifte med andet end hans vinterdækken - men må nok hellere lige høre dyrlægen på mandag.
stald vi stod i, var der en af de andre heste, der fik dermatofilos. Det var noget grimt noget, og hesten var meget nedstemt af det  Den gik uden dækken - og det havde regnet meget. Den af vores, som havde dækken på, fik ikke noget - men heller ikke de andre uden dækken  Så man kan nok ikke sige så meget om, hvorvidt de får det pga dækken - eller pga manglende dækken. Bare man kunne 
hej anky.... jeg bruger selv Tove Due til min vallak... Jeg har rigtig gode erfaringer med hende.. Min vallak havde gået med en rigtig dårlig og for lille sadel,da jeg købte ham, så han var lidt ødelagt i ryggen.. Har så haft tove på ham nogle gange, og det er bare blevet godt.. Kan mærke en stor forskel på ham... Så kun positive ord om tove herfra.. Ja kort sagt masser af ros...
Dyrlæge Linda Thomsen fra Dyrlægegården i Kauslunde ved Middelfart hun er uddannet kiroprakter også.
Tove Due er et stort plus
Hun er super dygtig og har hjulpet mig med min hest flere gange med godt resultat   .
Tove Due ! 
Tove Due får lige en håndfuld stjerner herfra også :
Jeg bruger Brian Mossin fra Rynkeby dyreklinik, og han har virkelig gjort meget for min lille hest, så han får helt klart anbefalinger herfra. Han er desuden også dyrlæge og tænker også i de tanker... Mvh. Lotte
Jeg kan også anbefale Tove Due.. har været over ved hende flere gange med rigtig gode resultater. Mvh Christina
Lee Tølbøll som skrevet ovenfor er super god. Jeg fik en hel anden hest efter en behandling, som også i mit tilfælde var nok.
Hvis jeg lige må blande mig, hvad koster behandling ved Lee?? Har hørt hun også er clairvoyant??
klart tove due...
Kan   befale Frk Tølbøll. Mega til opgaverne+super res.
er super dygtig så hende kan jeg kun anbvefale
Vil helt klart anbefale LE. Har selv arbejdet hos hende og har set hvad hun kan... Le havde dengang i 2001 en hest hvor Tove var medejer og har set Tove arbejde men ville helt klart vælge Le... Hun har ordnet min egen og det har kun været 1 behandling og så nogle øvelser vi skulle lave hjemme og så var hun klar igen til trods for at det var noget gammelt og slemt fra inden jeg købte den. En behandling mener jeg koster 750 kr med moms. Men man får noget for pengene...:-)
Lee sværger jeg til, og jeg må sige jeg tror jeg vil bruge hende en gang om året forebyggende. Min havde lidt jævnt over det hele, og jeg kunne se hvor rart det var for hende at blive behandlet.Før var hun meget stiv, nu har jeg bare fået en super glad hest, trods det hun var forfangen i Pinsen.
Uden tvivl Linda Thomsen.... Hun har reddet livet på min hoppe. Og Linda, er både smådyrslæge og hestedyrlæge og kiropraktor. Min alm. dyrlæge erklærede min hoppe uegnet til ridebrug, men Linda har helbredt den! Fantatisk. Og så tager hun kun 400 kr pr gang! Så er væsentligt billigere end alle andre. !
Vil helt klart også anbefale Linda Thomsen!!!
Min anbefaling er også Brian Mossin fra Rynkeby hesteklinik.
Vil også helt klart anbefale Tove Due 
Nogle der har hjemmeside eller nr til Linda Thomsen?
Nogen der ved, hvad det koster ved Tove Due? Kører hun ud, eller skal man komme til hende?
Hade ikke været for Le hade jeg ikke haft en hest mere.. så kan kun anbefale hende og har kun set godt arbejde fra hendes side af.. og da jeg kender mange heste hun har "rettet" ja så anbefaler jeg hende stækt..:-)
Jeg er også stor fan af Tove, hun er rigtig dygtig, har fornyligt været til et foredrag med hende. det er nemmest hvis man kan komme ned på kliniken til hende med hun har også opsamling rundt i landet, det kan man se på hendes hjemme side 
Jeg bruger Le Tølbøll, og hun er bare super duper dygtig... Kan varmt anbefales...
Sikke mange anbefalinge Le får  Syntes tit jeg har været inde på kiropraktortrådende, men det er første gang jeg læser om Le  Hvor er det godt, at der bliver flere og flere kiropraktorer som der bliver anbefalet   Det burde i længden give os brugere kortere ventetid, når vores heste har behov  Min anbefaling går til Tove Due som sædvanlig 
Ja Linda Thomsen har 22237783... Jer der kender Lee?.. Er det ikke hende som boede/bor ved Odense, og havde/har en kæreste fra holland/Belgien?? (Paschal eller sådan noget)Hendes navn er jo lidt specielt, og jeg havde nemlig besøg af kæresten til min vallak.. Uha han kunne gøre underværker.. HAN VAR SUPER DYGTIG!!..
Så vidt jeg er orienteret har Le og Tove Due lært det af den samme person - som muligvis er kæresten.. Mvh. AnjaR
@!#$ at ingen af dem kører ud til private.
Ja.. Som overskriften siger - hvad mener i om det? Der er en hoppe som vi helt vildt gerne vil købe, og bruge som avlspony, men hun har spat i venstre bagben   Hun kan dog stadig bruges til hygge ridning  Men hvad mener i om det??
Om en spathest skal bruges til avl, syntes jeg afhænger af hvor gammel den er og hvad den har været brugt til. Jeg syntes ikke der er noget problem i at bruge en hest der har udviklet spat efter mange års hård ridning. Spat er slid i haseledet og hvis hesten har gået hård dressur eller spring i mange år (mere end 5 år), ville jeg ikke tillægge det arvelighed at den har fået spat. Den er "bare" slidt op. Hvis det derimod er en 5 års der har spat efter 2 års ridning, så ville jeg være mere bekymret. Det må tyde på at hesten ikke er særlig holdbar og man bør derfor ikke avle videre på sådan et dyr.
Hvad med en ældre hoppe, som har udviklet det efter mange års ridning? Ville den kunne bruges til avl? Man kan vel ikke vide om det er arveligt?
Det jeg mener er, at en hest der ikke har været brugt særlig meget, der får spat, må man mene at den ikke har særligt gode/stærke led. Sådanne ting er jo arveligt. Hvis den har været brugt i mange år og først efter mange års slid udviklet spat(slidgigt), har den jo vist at den har haft stærke nok led til at blive brugt igennem flere år. Jeg vil dog mene, at en hest på 10 ikke bør have spat medmindre den har været brugt hårdt. Altså bør en hyggehest ikke få spat før den er 14-15 år.
Lad være - du vil ikke vide hvor stærkt det går for udviklingen af spatten.
Hej.. Håber en her inde har erfaring med noget lingne.. jeg bruger den rigtige olie til klipperen syrefri og alt det der men alligevel - de heste jeg klipper (her på det sidste )slår lidt ud nogle mere end andre hæver op i plamager især på halsen enenkelt gang var det så slemt at der efter hævelsen kom en slags væskende sår (altså det lyder lidt vilder end det var)- hævelsene er der ca to dag og så er det helt væk - nogle heste ses det næsten ikke på andre reagere mere. Har klippet heste i mange år og har ikke oplevet noget ligned. På forhånd tak Anne
om du har klippet en hest der har haft noget hudsnask og du nu tager det med rundt til andre heste.. For ellers lyder det godt nok underligt, det har jeg heller aldrig oplevet..
Jeg har for en del år siden haft en hest der ikke kunne tåle at få olien på huden. Hun hævede også op i plamager. Der var så også forskellige mærker af show shine og fluespray hun heller ikke kunne tåle samt kolikolie som hun også hævede op af, så hun var generelt sart. Jeg har siden set en eller to andre i stalden (over en periode på måske 10 år) der havde samme problem med olie fra klippemaskinen så det er ikke helt ualmindeligt. Birgitte
Min gamle hoppe havde samme problem. Den plejede ellers ikke slå ud efter en klipning, men efter vi havde lånt rideskolen klipper, som var brugt til elevheste osv. fik hun dagen efter tre store hævede plamager på ca. 7x5 cm og en lidt mindre. De sad på halsen og der hvor schenklen ligger. Forsvandt ligeledes efter et par dage. der var dog ingen sår. Tror det er, som tidligere nævnt, overførte fremmede bakterier eller også er det olien de slår ud over. Hvis det var overførte svampeangreb eller lign. ville de jo ikke forsvinde spontant. Blev ihvertfald også meget forskrækket over det. Og så var det dagen før et stævne.ØV.
Fik engang at vide af min dyrlæge, at hestene godt kn slå ud pga. olien til klipperen (som også er nævt tidligere  ) Så det kan jo sagtens være det er er sket i dette tilfælde. Så sent som idag, har jeg også oplevet at en af de heste jeg klippede igår, har fået nogle hævede cirkler et par steder... Nok også pga. olien. Vh. Christina