A kálium-permanganát
hevítésekor elbomlik és szén-dioxid-gáz fejlődik. kristályában az anionok kétszeres negatív töltésűek. szilárd halmazállapotú, vízben oldhatatlan vegyület. hatására sósavból hidrogéngáz fejlődik. vizes oldata fertőtlenítő hatású.
A B C D E
Hevítés hatására elbomlik, ekkor ecetsav keletkezik és szén-dioxid fejlődik. Ólom-nitrát hevítésekor is nitrogén-dioxid fejlődik. A kálium-dikromát magas hőmérsékletre hevítve elbomlik, oxigén fejlődik. Szén-dioxid hatására oxigén fejlődik belőle. Hevítés hatására elbomlik, réz(II)-oxid keletkezik és kén-dioxid fejlődik. A rend uralkodó fajai kálium- és szén-dioxid-igényesek. Általában kálium-hidroxid és szén-dioxid reakciójával állítják elő. Kálium-permanganát

A kálium-permanganát (KMnO) lila színű kristályos, ionrácsos vegyület. A kálium-bromát hevítésekor kálium-bromid keletkezik. Szén-dioxid

A szén-dioxid (CO, régi magyar nevén szénéleg) légköri nyomáson légnemű, gáz halmazállapotú vegyület, a szén egyik oxidja. Híg savakkal vagy lúgokkal főzve azonban elbomlik ammónia, szén-dioxid és víz keletkezése közben. Oxidáló anyagok (kálium-permanganát) igen könnyen szén-dioxiddá és vízzé oxidálják, ezért az oxálsav erélyes redukálószer. Az autók Szén-dioxid gáz kibocsátása csak minimálisan fog csökkenni. A kálium-permanganát már szobahőmérsékleten is könnyen benzoesavvá oxidálja, a kálium-permanganát oldatot a sztirol elszínteleníti. Levegőn gyorsan elfolyósodik, és a levegő szén-dioxid-tartalmával reagálva kálium-karbonáttá alakul. A kálium-manganát köztes termék a kálium-permanganát gyártásakor. A szén-dioxid gáz értágító hatását 1858-ban Lister írta le. Kálium-permanganát és tömény kénsav reakciójában képződik. Köztes termék a kálium-permanganát gyártásánál. A CER egység a szén-dioxid kvóták egyik fajtája, amely 1 tonna szén-dioxid ekvivalens üvegházhatású gáz kibocsátására jogosítja fel a tulajdonosát. A kálium-nitrát (oxidálószer) hő hatására elbomlik oxigénre, nitrogénre és kálium-oxidra, a következő reakció szerint:

A keletkező oxigén reakcióba lép a szénnel (tüzelőanyag), szén-dioxidot és szén-monoxidot eredményezve. A higany(II)-cianid hevítésekor dicián fejlődik. Kálium-permanganát hatására semleges lúgos közegben szintén kálium-jodáttá oxidálódik. A legjelentősebb permanganátsó a kálium-permanganát (KMnO). A levegő szén-dioxidja hatására lassan elbomlik, a bomlásának termékei: kén-dioxid, kén-hidrogén és finom eloszlású kén. Kálium-permanganát

A kálium-permanganát (KMnO) lila színű kristályos, ionrácsos vegyület. A kálium-permanganát már szobahőmérsékleten is könnyen benzoesavvá oxidálja, a kálium-permanganát oldatot a sztirol elszínteleníti. A kálium-manganát köztes termék a kálium-permanganát gyártásakor. Köztes termék a kálium-permanganát gyártásánál. Kálium-permanganát hatására semleges lúgos közegben szintén kálium-jodáttá oxidálódik. A legjelentősebb permanganátsó a kálium-permanganát (KMnO). Az analitikai kémiában a kálium-permanganát-mérőoldat beállítására használják. Ezért jól ellenáll savaknak, lúgoknak, oxidálószereknek (kálium-permanganát, kálium-bikromát stb. Kálium-permanganát és tömény kénsav reakciójában képződik. A részecskék lehetnek pozitív vagy negatív töltésűek. A kolloidok a legtöbb mézben pozitív töltésűek, némelyikben, főképpen a mézharmatosban ellenben negatív töltésűek. A kálium-permanganát gyártása mangán-dioxidból indul ki. Az oxidáló hatású anyagok (például nátrium-hipoklorit azaz hypo, kálium-permanganát, kálium-klorát stb.) Az eljárás két részből áll, az egyik a minta kálium-permanganát mérőoldattal történő titrálása, a másik a kálium-permanganát oldat hatóértékének megállapítása nátrium-oxalát standard oldattal. A kálium-permanganát gyártása barnakőből (mangán-dioxidból) indul ki. Mennyiségi meghatározása leginkább kálium-permanganát oldattal történik titrálás útján. A hidrogén-peroxid elbontásához katalizátorként kálium-permanganát vizes oldatát használták. Savas vagy semleges kémhatású közegben elszínteleníti a kálium-permanganát oldatát. Kálium-permanganát oldattal végzett óvatos oxidációjakor 1-fenil-glicerin képződik. A vízmolekulában az oxigén részlegesen negatív, a hidrogénatomok pedig részlegesen pozitív töltésűek. A savas kémhatású oldatából a kálium-permanganát is brómot szabadít fel. A levegőmintát ezután egy savasított kálium-permanganát oldaton keresztül pumpálta át. Ellenállóak más erélyes reagensekkel szemben is, például sok erős oxidálószernek (például kálium-permanganát, kálium-dikromát) ellenállnak. Vas(III)-kloriddá oxidálódik híg salétromsav-sósav elegy, hidrogén-peroxid, kálium-permanganát és kálium-dikromát hatására. Oxidáló anyagok (salétromsav fölöslege, kálium-permanganát) behatására főleg ftálsav keletkezik belőle. Kálium-permanganát

A kálium-permanganát (KMnO) lila színű kristályos, ionrácsos vegyület. Vízben oldhatatlan vegyület. Vízben oldhatatlan, kristályos, szilárd anyag. Színtelen, vízben oldhatatlan szilárd anyag. Ez a vegyület szobahőmérsékleten szilárd halmazállapotú. Fehér színű, vízben oldhatatlan szilárd anyag. A xilóz szobahőmérsékleten színtelen, szilárd halmazállapotú vegyület. Szilárd, vízben kismértékben oldódó vegyület. Néhány baktericid vegyület: alkoholok, formaldehid, klór, valamint egyes oxidálószerek: hidrogén-peroxid, kálium-permanganát. A kálium-hidroxid szobahőmérsékleten szilárd halmazállapotú, erősen nedvszívó (higroszkópos) kristályos anyag. A titán oxidjai közül messze a legfontosabb a titán-dioxid (TiO), egy fehér színű, vízben oldhatatlan, atomrácsos jellegű szilárd vegyület. Pinacidil

A pinacidil (INN) fehér színű, vízben oldhatatlan szilárd anyag. Megemlítendő még, hogy a kálium- és nátriumszappanon kívül valamennyi szappan vízben oldhatatlan. A vegyület oldhatatlan vízben és lúgok híg oldataiban, de tömény lúgoldatokban feloldódik. A kálium-permanganát már szobahőmérsékleten is könnyen benzoesavvá oxidálja, a kálium-permanganát oldatot a sztirol elszínteleníti. A kálium-manganát köztes termék a kálium-permanganát gyártásakor. A vegyület vízben gyakorlatilag oldhatatlan, savakban is alig oldódik, a királyvíz viszont feloldja. Köztes termék a kálium-permanganát gyártásánál. Vízben oldhatatlan. Kálium-permanganát hatására semleges lúgos közegben szintén kálium-jodáttá oxidálódik. A legjelentősebb permanganátsó a kálium-permanganát (KMnO). Vízben gyakorlatilag oldhatatlan. Vízben gyakorlatilag oldhatatlan. Vízben gyakorlatilag oldhatatlan. Vízben gyakorlatilag oldhatatlan. Kálium-permanganát hatására semleges lúgos közegben szintén kálium-jodáttá oxidálódik. Kálium-permanganát

A kálium-permanganát (KMnO) lila színű kristályos, ionrácsos vegyület. A dörzsöléskor hő fejlődik, ennek hatására oxigén fejlődik a kálium-klorátból. Vas(III)-kloriddá oxidálódik híg salétromsav-sósav elegy, hidrogén-peroxid, kálium-permanganát és kálium-dikromát hatására. A kálium-permanganát már szobahőmérsékleten is könnyen benzoesavvá oxidálja, a kálium-permanganát oldatot a sztirol elszínteleníti. A kálium-manganát köztes termék a kálium-permanganát gyártásakor. Köztes termék a kálium-permanganát gyártásánál. A legjelentősebb permanganátsó a kálium-permanganát (KMnO). Enyhe oxidációjukkor, például hidrogén-peroxid vagy híg salétromsav hatására szulfoxidok, erélyes oxidációjukkor (például kálium-permanganát hatására) szulfonok képződnek belőlük. Ezért jól ellenáll savaknak, lúgoknak, oxidálószereknek (kálium-permanganát, kálium-bikromát stb. Kálium-permanganát és tömény kénsav reakciójában képződik. A kálium-permanganát gyártása mangán-dioxidból indul ki. A tiofén lúgokra nem érzékeny, lúgos közegben még oxidálószerek (például kálium-permanganát, nátrium-hipoklorit) hatására sem változik. A kálium-permanganát gyártása barnakőből (mangán-dioxidból) indul ki. Az analitikai kémiában a kálium-permanganát-mérőoldat beállítására használják. Enyhébb oxidáció során (például hidrogén-peroxiddal oxidálva vagy kálium-permanganát hatására lúgos közegben) az alkének először epoxidokká oxidálódnak. Mennyiségi meghatározása leginkább kálium-permanganát oldattal történik titrálás útján. Az oxidáló hatású anyagok (például nátrium-hipoklorit azaz hypo, kálium-permanganát, kálium-klorát stb.) A hidrogén-peroxid elbontásához katalizátorként kálium-permanganát vizes oldatát használták. Savas vagy semleges kémhatású közegben elszínteleníti a kálium-permanganát oldatát. Az eljárás két részből áll, az egyik a minta kálium-permanganát mérőoldattal történő titrálása, a másik a kálium-permanganát oldat hatóértékének megállapítása nátrium-oxalát standard oldattal. Savakkal nagyon heves exoterm reakcióban sók és hidrogéngáz fejlődik. Melegítés hatására oxigént fejleszt a kénsavból, klórt a sósavból. Kálium-permanganát oldattal végzett óvatos oxidációjakor 1-fenil-glicerin képződik. A fluorgáz az anódon, a hidrogéngáz pedig a katódon fejlődik. A hidrogén-peroxid elbontásához katalizátorként kálium-permanganát vizes oldatát használták. Az oxidáló hatású anyagok (például nátrium-hipoklorit azaz hypo, kálium-permanganát, kálium-klorát stb.) Kálium-permanganát

A kálium-permanganát (KMnO) lila színű kristályos, ionrácsos vegyület. vizes oldata. A kálium-permanganát már szobahőmérsékleten is könnyen benzoesavvá oxidálja, a kálium-permanganát oldatot a sztirol elszínteleníti. A kálium-manganát köztes termék a kálium-permanganát gyártásakor. Köztes termék a kálium-permanganát gyártásánál. Dezinficiáló (fertőtlenítő) hatású. Vizes oldata rózsaszín, alkoholos oldata kék színű. A vizes oldata hidrolizál. Kálium-permanganát hatására semleges lúgos közegben szintén kálium-jodáttá oxidálódik. Ekkor az oldata a képződő permanganát miatt ibolyaszínű lesz. A legjelentősebb permanganátsó a kálium-permanganát (KMnO). Vizes oldata semleges kémhatású. Vizes oldata könnyen megpenészedik. Vizes oldata savas kémhatású. Vizes oldata lúgos kémhatású. Vizes oldata erősen bázikus. Vizes oldata semleges kémhatású. Vizes oldata savas kémhatású. Vizes oldata zöld színű. Vizes oldata erősen savas. Tömény vizes oldata lúgos. Vizes oldata savas kémhatású. Ezért jól ellenáll savaknak, lúgoknak, oxidálószereknek (kálium-permanganát, kálium-bikromát stb.