Egy 100 Ω-os ellenállást váltakozó feszültségre kapcsolunk. A feszültség időbeli változását a mellékelt ábrán lát- hatjuk. Mekkora az ellenálláson kelet- kező effektív hőteljesítmény?
P = 0 W. P = 100 W. P = 70,7 W. P = 50 W.
A B C D
Ha egy lengőtekercses galvanométert R ellenálláson keresztül U egyirányú feszültségre kapcsolunk átmeneti villamos, és mechanikai jelenségek támadnak. Igazolható, hogy ha egy "R" ellenállású ohmos ellenállást szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolunk, akkor a hatásos ellenállása megegyezik az egyenáramú ellenállásával
meddő ellenállása (reaktanciája) pedig nulla:
A feszültség és áramerősség azonos fázisban van egymással, azaz

Egy tekercset "ideális tekercsnek" nevezünk, ha ohmos (és kapacitív) ellenállása elhanyagolható, így szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolva az áramerősséget csak az önindukció befolyásolja. Igazolható, hogy ha egy "R" ellenállású ohmos ellenállást szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolunk, akkor a hatásos ellenállása megegyezik az egyenáramú ellenállásával
meddő ellenállása (reaktanciája) pedig nulla:
A feszültség és áramerősség azonos fázisban van egymással, azaz

Egy tekercset "ideális tekercsnek" nevezünk, ha ohmos (és kapacitív) ellenállása elhanyagolható, így szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolva az áramerősséget csak az önindukció befolyásolja. Igazolható, hogy ha egy "R" ellenállású ohmos ellenállást szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolunk, akkor komplex impedanciája megegyezik az ohmos ellenállással
Ennek alapján "az ohmos ellenállás látszólagos ellenállása":
Az ohmos ellenállásnál a feszültség és áramerősség azonos fázisban van egymással, azaz

Egy tekercset "ideális tekercsnek" nevezünk, ha ohmos (és kapacitív) ellenállása elhanyagolható, így szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolva az áramerősséget csak az önindukció befolyásolja. Így lévén, képezzük a ∩W := {X∈"P"(Ω) | (∀"W"∈W):(X∈"W")} halmazt. Ha egy "R" ellenállású ohmos ellenállást szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolunk, akkor a komplex impedancia:

A hatásos ellenállás és a meddő ellenállás a komplex impedancia valós, illetve képzetes része alapján határozható meg. Egy periodikus időfüggvényt, így a váltakozó áram időfüggvényét is jellemezhetjük néhány jellegzetes adatával, ilyen például

A váltakozó feszültség, illetve áram effektív értéke intuitív megközelítéssel az az egyenfeszültség-szint vagy egyenáram-áramerősség, amely átlagosan ugyanakkora Joule-hőt termel egy ellenálláson. Az egyenirányított feszültség egy egyenfeszültségű összetevőből, valamint egy váltakozó összetevő szuperpozíciója, e váltakozó összetevő 100 Hz frekvenciájú. Azt, hogy egy kapacitás mekkora ellenállást jelent egy adott frekvenciájú váltakozó árammal szemben, a kapacitív reaktancia fejezi ki. Kittel megadja néhány anyagra az L értékét:
Az L változik  2.23×10 W Ω K -tól (réznél 0 °C fokon), "L" = 3.2×10 W Ω K .-ig, (wolframnál 100 °C-on). Az u, v, w betű a váltakozó feszültség részére vannak fenntartva: u = 250V~, v = 350V~ és w = 500V~. Szinuszos váltakozó feszültség vagy áram esetén (ilyen a hálózati feszültség is) az amplitúdó a feszültség illetve az áramerősség csúcsértékét jelöli, ami formula_1-szerese, vagyis közel másfélszerese az effektív értéknek. A görbe a mellékelt ábrán látható. Legyen továbbá "A"⊆"P"(Ω) az Ω részhalmazai egy halmaza, azaz egy Ω feletti halmazcsalád (megj. Ezekből néhányat bemutatunk a mellékelt ábrán. Legyen Ω tetszőleges halmaz, és "R"⊆"P"(Ω) az Ω részhalmazainak egy családja! Tétel: Legyen Ω tetszőleges halmaz, és "G"⊆"P"(Ω) az Ω részhalmazainak egy családja! A folyamat a mellékelt ábrán figyelhető meg. Arányos az ellenálláson mért feszültség vagy az áramerősség négyzetével. A mellékelt ábrán "True horizon" szöveg jelöli. A mellékelt ábrán "Visible horizon" szöveg jelöli. Valóban, ha W halmazalgebrák halmaza, akkor a ∩W := {X∈"P"(Ω) | (∀"W"∈W):(X∈"W")} halmazra teljesül, hogy nem üres, és zárt a komplementer- és unióképzésre. Véglezárónak legalább 100 Ω-os ellenállásokat kell alkalmazni. Méréskor a műszert az Rx mérendő ellenálláson kapcsolják a feszültségre, mire a műszer árama csökken. (ω + ω: 0, 1, 2, …, 0, 1, 2, …). Ha egy lengőtekercses galvanométert R ellenálláson keresztül U egyirányú feszültségre kapcsolunk átmeneti villamos, és mechanikai jelenségek támadnak. Az egyenirányított feszültség egy egyenfeszültségű összetevőből, valamint egy váltakozó összetevő szuperpozíciója, e váltakozó összetevő 100 Hz frekvenciájú. Igazolható, hogy ha egy "R" ellenállású ohmos ellenállást szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolunk, akkor a hatásos ellenállása megegyezik az egyenáramú ellenállásával
meddő ellenállása (reaktanciája) pedig nulla:
A feszültség és áramerősség azonos fázisban van egymással, azaz

Egy tekercset "ideális tekercsnek" nevezünk, ha ohmos (és kapacitív) ellenállása elhanyagolható, így szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolva az áramerősséget csak az önindukció befolyásolja. Igazolható, hogy ha egy "R" ellenállású ohmos ellenállást szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolunk, akkor a hatásos ellenállása megegyezik az egyenáramú ellenállásával
meddő ellenállása (reaktanciája) pedig nulla:
A feszültség és áramerősség azonos fázisban van egymással, azaz

Egy tekercset "ideális tekercsnek" nevezünk, ha ohmos (és kapacitív) ellenállása elhanyagolható, így szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolva az áramerősséget csak az önindukció befolyásolja. Véglezárónak legalább 100 Ω-os ellenállásokat kell alkalmazni. Igazolható, hogy ha egy "R" ellenállású ohmos ellenállást szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolunk, akkor komplex impedanciája megegyezik az ohmos ellenállással
Ennek alapján "az ohmos ellenállás látszólagos ellenállása":
Az ohmos ellenállásnál a feszültség és áramerősség azonos fázisban van egymással, azaz

Egy tekercset "ideális tekercsnek" nevezünk, ha ohmos (és kapacitív) ellenállása elhanyagolható, így szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolva az áramerősséget csak az önindukció befolyásolja. Így lévén, képezzük a ∩W := {X∈"P"(Ω) | (∀"W"∈W):(X∈"W")} halmazt. Ha egy "R" ellenállású ohmos ellenállást szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolunk, akkor a komplex impedancia:

A hatásos ellenállás és a meddő ellenállás a komplex impedancia valós, illetve képzetes része alapján határozható meg. Egy periodikus időfüggvényt, így a váltakozó áram időfüggvényét is jellemezhetjük néhány jellegzetes adatával, ilyen például

A váltakozó feszültség, illetve áram effektív értéke intuitív megközelítéssel az az egyenfeszültség-szint vagy egyenáram-áramerősség, amely átlagosan ugyanakkora Joule-hőt termel egy ellenálláson. R = 100 Ω, az R = 300 Ω, R = 400 Ω. a Northwood 80 W-os és a Prescott 100 W-os hőkibocsátásával, ugyanazon órajel mellett). 100+100 Ω), és interpoláló hídágakat, interpoláló szelencéket. A mellékelt ábrán látható, hogy az ezt megvalósító amplitúdó tartományt 40 dB-re, tehát 1:100-ra szűkítették le. Azt, hogy egy kapacitás mekkora ellenállást jelent egy adott frekvenciájú váltakozó árammal szemben, a kapacitív reaktancia fejezi ki. Engedélyezett effektív kisugárzott teljesítmény: 100 mW. 9×100+9×10+9×1+9×0,1 Ω.

Az ismert R ellenálláshoz kapcsolható R és R általában 10 egész kitevőjű hatványa, így 10–10 Ω, 100–100 Ω vagy 1000–1000 Ω. 9×1000+9×100+9×10+9×1+9×0,1 Ω) összeállítva 0,1 Ω-tól 9999,9 Ω-ig 0,1 Ω-os fokozatokban állítható be. Kittel megadja néhány anyagra az L értékét:
Az L változik  2.23×10 W Ω K -tól (réznél 0 °C fokon), "L" = 3.2×10 W Ω K .-ig, (wolframnál 100 °C-on). Az u, v, w betű a váltakozó feszültség részére vannak fenntartva: u = 250V~, v = 350V~ és w = 500V~. 100)
előtét-ellenállást kötnek sorba. Ez általában 10 egész kitevőjű hatványa, így 10 Ω, 100 Ω vagy 1000 Ω. Szinuszos váltakozó feszültség vagy áram esetén (ilyen a hálózati feszültség is) az amplitúdó a feszültség illetve az áramerősség csúcsértékét jelöli, ami formula_1-szerese, vagyis közel másfélszerese az effektív értéknek. A görbe a mellékelt ábrán látható. Legyen továbbá "A"⊆"P"(Ω) az Ω részhalmazai egy halmaza, azaz egy Ω feletti halmazcsalád (megj. Ezekből néhányat bemutatunk a mellékelt ábrán. Ha egy lengőtekercses galvanométert R ellenálláson keresztül U egyirányú feszültségre kapcsolunk átmeneti villamos, és mechanikai jelenségek támadnak. Igazolható, hogy ha egy "R" ellenállású ohmos ellenállást szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolunk, akkor a hatásos ellenállása megegyezik az egyenáramú ellenállásával
meddő ellenállása (reaktanciája) pedig nulla:
A feszültség és áramerősség azonos fázisban van egymással, azaz

Egy tekercset "ideális tekercsnek" nevezünk, ha ohmos (és kapacitív) ellenállása elhanyagolható, így szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolva az áramerősséget csak az önindukció befolyásolja. Igazolható, hogy ha egy "R" ellenállású ohmos ellenállást szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolunk, akkor a hatásos ellenállása megegyezik az egyenáramú ellenállásával
meddő ellenállása (reaktanciája) pedig nulla:
A feszültség és áramerősség azonos fázisban van egymással, azaz

Egy tekercset "ideális tekercsnek" nevezünk, ha ohmos (és kapacitív) ellenállása elhanyagolható, így szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolva az áramerősséget csak az önindukció befolyásolja. Igazolható, hogy ha egy "R" ellenállású ohmos ellenállást szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolunk, akkor komplex impedanciája megegyezik az ohmos ellenállással
Ennek alapján "az ohmos ellenállás látszólagos ellenállása":
Az ohmos ellenállásnál a feszültség és áramerősség azonos fázisban van egymással, azaz

Egy tekercset "ideális tekercsnek" nevezünk, ha ohmos (és kapacitív) ellenállása elhanyagolható, így szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolva az áramerősséget csak az önindukció befolyásolja. Így lévén, képezzük a ∩W := {X∈"P"(Ω) | (∀"W"∈W):(X∈"W")} halmazt. Ha egy "R" ellenállású ohmos ellenállást szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolunk, akkor a komplex impedancia:

A hatásos ellenállás és a meddő ellenállás a komplex impedancia valós, illetve képzetes része alapján határozható meg. Egy periodikus időfüggvényt, így a váltakozó áram időfüggvényét is jellemezhetjük néhány jellegzetes adatával, ilyen például

A váltakozó feszültség, illetve áram effektív értéke intuitív megközelítéssel az az egyenfeszültség-szint vagy egyenáram-áramerősség, amely átlagosan ugyanakkora Joule-hőt termel egy ellenálláson. Az egyenirányított feszültség egy egyenfeszültségű összetevőből, valamint egy váltakozó összetevő szuperpozíciója, e váltakozó összetevő 100 Hz frekvenciájú. Azt, hogy egy kapacitás mekkora ellenállást jelent egy adott frekvenciájú váltakozó árammal szemben, a kapacitív reaktancia fejezi ki. Az u, v, w betű a váltakozó feszültség részére vannak fenntartva: u = 250V~, v = 350V~ és w = 500V~. Szinuszos váltakozó feszültség vagy áram esetén (ilyen a hálózati feszültség is) az amplitúdó a feszültség illetve az áramerősség csúcsértékét jelöli, ami formula_1-szerese, vagyis közel másfélszerese az effektív értéknek. A görbe a mellékelt ábrán látható. Legyen továbbá "A"⊆"P"(Ω) az Ω részhalmazai egy halmaza, azaz egy Ω feletti halmazcsalád (megj. Ezekből néhányat bemutatunk a mellékelt ábrán. Legyen Ω tetszőleges halmaz, és "R"⊆"P"(Ω) az Ω részhalmazainak egy családja! Tétel: Legyen Ω tetszőleges halmaz, és "G"⊆"P"(Ω) az Ω részhalmazainak egy családja! A folyamat a mellékelt ábrán figyelhető meg. Arányos az ellenálláson mért feszültség vagy az áramerősség négyzetével. A mellékelt ábrán "True horizon" szöveg jelöli. A mellékelt ábrán "Visible horizon" szöveg jelöli. Valóban, ha W halmazalgebrák halmaza, akkor a ∩W := {X∈"P"(Ω) | (∀"W"∈W):(X∈"W")} halmazra teljesül, hogy nem üres, és zárt a komplementer- és unióképzésre. Véglezárónak legalább 100 Ω-os ellenállásokat kell alkalmazni. Méréskor a műszert az Rx mérendő ellenálláson kapcsolják a feszültségre, mire a műszer árama csökken. Mértékegysége: watt, jele: W. A teljesítmény jele: P. Nagysága egyenáramon: P = U × I (feszültség szorozva áramerősség). Legyen "X": Ω → R  egy valószínűségi változó a (Ω, "P") valószínűségi tartományban. Ha egy lengőtekercses galvanométert R ellenálláson keresztül U egyirányú feszültségre kapcsolunk átmeneti villamos, és mechanikai jelenségek támadnak. Igazolható, hogy ha egy "R" ellenállású ohmos ellenállást szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolunk, akkor a hatásos ellenállása megegyezik az egyenáramú ellenállásával
meddő ellenállása (reaktanciája) pedig nulla:
A feszültség és áramerősség azonos fázisban van egymással, azaz

Egy tekercset "ideális tekercsnek" nevezünk, ha ohmos (és kapacitív) ellenállása elhanyagolható, így szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolva az áramerősséget csak az önindukció befolyásolja. Igazolható, hogy ha egy "R" ellenállású ohmos ellenállást szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolunk, akkor a hatásos ellenállása megegyezik az egyenáramú ellenállásával
meddő ellenállása (reaktanciája) pedig nulla:
A feszültség és áramerősség azonos fázisban van egymással, azaz

Egy tekercset "ideális tekercsnek" nevezünk, ha ohmos (és kapacitív) ellenállása elhanyagolható, így szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolva az áramerősséget csak az önindukció befolyásolja. Igazolható, hogy ha egy "R" ellenállású ohmos ellenállást szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolunk, akkor komplex impedanciája megegyezik az ohmos ellenállással
Ennek alapján "az ohmos ellenállás látszólagos ellenállása":
Az ohmos ellenállásnál a feszültség és áramerősség azonos fázisban van egymással, azaz

Egy tekercset "ideális tekercsnek" nevezünk, ha ohmos (és kapacitív) ellenállása elhanyagolható, így szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolva az áramerősséget csak az önindukció befolyásolja. Így lévén, képezzük a ∩W := {X∈"P"(Ω) | (∀"W"∈W):(X∈"W")} halmazt. Ha egy "R" ellenállású ohmos ellenállást szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolunk, akkor a komplex impedancia:

A hatásos ellenállás és a meddő ellenállás a komplex impedancia valós, illetve képzetes része alapján határozható meg. Egy periodikus időfüggvényt, így a váltakozó áram időfüggvényét is jellemezhetjük néhány jellegzetes adatával, ilyen például

A váltakozó feszültség, illetve áram effektív értéke intuitív megközelítéssel az az egyenfeszültség-szint vagy egyenáram-áramerősség, amely átlagosan ugyanakkora Joule-hőt termel egy ellenálláson. Az egyenirányított feszültség egy egyenfeszültségű összetevőből, valamint egy váltakozó összetevő szuperpozíciója, e váltakozó összetevő 100 Hz frekvenciájú. Azt, hogy egy kapacitás mekkora ellenállást jelent egy adott frekvenciájú váltakozó árammal szemben, a kapacitív reaktancia fejezi ki. Az u, v, w betű a váltakozó feszültség részére vannak fenntartva: u = 250V~, v = 350V~ és w = 500V~. Szinuszos váltakozó feszültség vagy áram esetén (ilyen a hálózati feszültség is) az amplitúdó a feszültség illetve az áramerősség csúcsértékét jelöli, ami formula_1-szerese, vagyis közel másfélszerese az effektív értéknek. A görbe a mellékelt ábrán látható. Legyen továbbá "A"⊆"P"(Ω) az Ω részhalmazai egy halmaza, azaz egy Ω feletti halmazcsalád (megj. Ezekből néhányat bemutatunk a mellékelt ábrán. Legyen Ω tetszőleges halmaz, és "R"⊆"P"(Ω) az Ω részhalmazainak egy családja! Tétel: Legyen Ω tetszőleges halmaz, és "G"⊆"P"(Ω) az Ω részhalmazainak egy családja! A folyamat a mellékelt ábrán figyelhető meg. Arányos az ellenálláson mért feszültség vagy az áramerősség négyzetével. A mellékelt ábrán "True horizon" szöveg jelöli. A mellékelt ábrán "Visible horizon" szöveg jelöli. Valóban, ha W halmazalgebrák halmaza, akkor a ∩W := {X∈"P"(Ω) | (∀"W"∈W):(X∈"W")} halmazra teljesül, hogy nem üres, és zárt a komplementer- és unióképzésre. Véglezárónak legalább 100 Ω-os ellenállásokat kell alkalmazni. Méréskor a műszert az Rx mérendő ellenálláson kapcsolják a feszültségre, mire a műszer árama csökken. Mértékegysége: watt, jele: W. A teljesítmény jele: P. Nagysága egyenáramon: P = U × I (feszültség szorozva áramerősség). Legyen "X": Ω → R  egy valószínűségi változó a (Ω, "P") valószínűségi tartományban.