Az alábbi, megadott összetételű gázelegyeket kálium-hidroxid vizes oldatán vezetjük át. Mely esetben nem csökken a (állandó hőmérsékletű és nyomású) gázelegy térfogata?
Etén, kén-dioxid, oxigén. Oxigén, etán, hidrogén. Hidrogén, szén-dioxid, metán. Hidrogén, nitrogén, ammónia. Nitrogén, nitrogén-dioxid, szén-dioxid.
A B C D E
Az ammónium-bikarbonát előállítható ammónia vizes oldatán átvezetett szén-dioxid segítségével. Általában kálium-hidroxid és szén-dioxid reakciójával állítják elő. Vizes ammóniaoldat hozzávezetésével eltávolítható az alumínium és a kén, így végül hátramarad a berillium-hidroxid. Ha vizes oldatban ózonnal reagál, jód szabadul fel belőle:

Ha hidrogén-peroxiddal reagál, először jód és kálium-hidroxid keletkezik, majd a képződő kálium-hidroxid jelenlétében kálium-jodáttá oxidálódik. Rosszul oldódik vízben, alkoholban, acetonban, glicerinben, , sósav, kálium- és nátrium-hidroxid vizes oldatában. Házilag is előállítható hideg, híg kálium-klorid oldat elektrolízisével, a katódon hidrogén és kálium-hidroxid, az anódon oxigén és klór keletkezik. Vizes oldatából kálium-hidroxid hatására piszkoszöld, vörösvérlúgsó hatására kék csapadék válik le. Átmenetileg dikén-dioxid képződik kén-hidrogén és oxigén villanófény fotolitikus reakciója során is. A fejlődő szén-dioxid a meszes vizet, vagyis a kalcium-hidroxid vizes oldatát megzavarosítja. Kén-dioxid

A kén-dioxid (O) egy kémiai vegyület. Egy másik előállítási módja, amikor kálium-hidroxid vizes oldatában klórral oxidálják a tallium(I)-nitrátot. A kálium-metabiszulfit 190 °C-on bomlik, és 1 KSO és SO (kén-dioxid) szabadul fel belőle. Kálium-hidroxid

A kálium-hidroxid vagy marókáli egy szervetlen vegyület, amelynek képlete KOH. A nióbiumot a nátrium-hidroxid és a kálium-hidroxid olvadéka megtámadja. Kálium-hidroxid olvadékában kálium-rutenát keletkezése közben feloldódik. Majdnem pontosan egy "liter" a térfogata 1 kg, 3,98 °C (277,14 K) hőmérsékletű, 1013,25 hPa nyomású kémiailag tiszta víznek. Ha alkoholos kálium-hidroxid jelenlétében melegítik, a vegyület kálium-karbonátra és kálium-kloridra bomlik. A hidrogén-szulfid és a kén-dioxid készségesen egyesül a fluorral, a kén-dioxid esetenként robbanással. A higany(II)-klorid vagy a higany(II)-nitrát vizes oldatából nátrium-hidroxid vagy kálium-hidroxid hatására sárga csapadékként higany(II)-oxid válik le. Kálium, szilícium, és oxigén alkotja. Az elsődleges üzemanyag hidrogén-peroxid először a reaktorba kerül, ahol reagálva a porózus szerkezetű kálium-permanganát vagy mangán-dioxid (mangán (IV)-oxid) katalizátorral magas hőmérsékletű (550-600 °C-os) vízgőz és oxigén keletkezik belőle. Kálium-hidrogén-szulfit

A kálium-hidrogén-szulfit (E228) egy fehér színű, instabil por, mely oxigén hatására kálium-szulfáttá alakul. Kálium-acetát

A kálium-acetát (E261) egy kálium tartalmú bázis (kálium-hidroxid vagy kálium-karbonát), és ecetsav reakciójából keletkezik. Mint minden ditionát, hevítésre diszproporcionálódik, a reakció során rubídium-szulfát és kén-dioxid keletkezik:

Hidrogén-fluoriddal reagálva RbFSO összetételű rubídium-difluor-ditionát keletkezik belőle, mely trihidrátként kristályosodik: Égésekor kén-dioxid keletkezik. Házilag is előállítható hideg, híg kálium-klorid oldat elektrolízisével, a katódon hidrogén és kálium-hidroxid, az anódon oxigén és klór keletkezik. Ha vizes oldatban ózonnal reagál, jód szabadul fel belőle:

Ha hidrogén-peroxiddal reagál, először jód és kálium-hidroxid keletkezik, majd a képződő kálium-hidroxid jelenlétében kálium-jodáttá oxidálódik. Kálium-hidrogén-szulfit

A kálium-hidrogén-szulfit (E228) egy fehér színű, instabil por, mely oxigén hatására kálium-szulfáttá alakul. Található még szén, etán, hidrogén-szulfid, neon, oxigén és kén. Rosszul oldódik vízben, alkoholban, acetonban, glicerinben, , sósav, kálium- és nátrium-hidroxid vizes oldatában. A hidrogén-peroxid elbontásához katalizátorként kálium-permanganát vizes oldatát használták. Vizes oldatából kálium-hidroxid hatására piszkoszöld, vörösvérlúgsó hatására kék csapadék válik le. Ha hidrogén atmoszférában hevítik akkor a hidrogénnel reakcióba lépve rubídium-hidroxid víz és oxigén köztitermékként pedig hidrogén-peroxid keletkezik belőle: A hidrogén és az oxigén különböző lépésekben szabadul fel, így a nagy hőmérsékletű gázelválasztás lépése feleslegessé válik. Oxigén nukleofilre példa a víz (HO), hidroxid anion, alkoholok, alkoxid anionok, hidrogén-peroxid és karboxilát anionok. A magnézium-peroxidot magnézium-hidroxid (vagy magnézium-oxid) vizes szuszpenziójából állítják elő, hidrogén-peroxiddal. Egy másik előállítási módja, amikor kálium-hidroxid vizes oldatában klórral oxidálják a tallium(I)-nitrátot. Ennek összetevői között megtalálható a hidrogén, a hélium, az oxigén, a nátrium, a kalcium és a kálium. Kálium-hidroxid

A kálium-hidroxid vagy marókáli egy szervetlen vegyület, amelynek képlete KOH. Levegőn állandó, de nedvesség hatására hidrolizál, kálium-hidrogén-szulfáttá alakul. Az ammónium-bikarbonát előállítható ammónia vizes oldatán átvezetett szén-dioxid segítségével. A nióbiumot a nátrium-hidroxid és a kálium-hidroxid olvadéka megtámadja. A gyulai fürdő gyógyvize 71 °C hőmérsékletű vizet nyújt, mely alkáli hidrogén-karbonátos, magas kálium és nátrium-klorid tartalommal, oldott ásványianyag-tartalma 1g/l. Kálium-hidroxid olvadékában kálium-rutenát keletkezése közben feloldódik. Majdnem pontosan egy "liter" a térfogata 1 kg, 3,98 °C (277,14 K) hőmérsékletű, 1013,25 hPa nyomású kémiailag tiszta víznek. Ha alkoholos kálium-hidroxid jelenlétében melegítik, a vegyület kálium-karbonátra és kálium-kloridra bomlik. A higany(II)-klorid vagy a higany(II)-nitrát vizes oldatából nátrium-hidroxid vagy kálium-hidroxid hatására sárga csapadékként higany(II)-oxid válik le. Kálium-hidrid

A kálium-hidrid kálium és hidrogén ionvegyülete, képlete KH. Kálium, szilícium, és oxigén alkotja. Kálium-acetát

A kálium-acetát (E261) egy kálium tartalmú bázis (kálium-hidroxid vagy kálium-karbonát), és ecetsav reakciójából keletkezik. Az ammónium-bikarbonát előállítható ammónia vizes oldatán átvezetett szén-dioxid segítségével. Általában kálium-hidroxid és szén-dioxid reakciójával állítják elő. A gázok – hidrogén, nitrogén, nitrogén-oxid, szén-dioxid, metán stb. A fejlődő szén-dioxid a meszes vizet, vagyis a kalcium-hidroxid vizes oldatát megzavarosítja. Ha vizes oldatban ózonnal reagál, jód szabadul fel belőle:

Ha hidrogén-peroxiddal reagál, először jód és kálium-hidroxid keletkezik, majd a képződő kálium-hidroxid jelenlétében kálium-jodáttá oxidálódik. Az anyagcseretermékei hidrogén és szén-dioxid. A légkörben szén-monoxid, szén-dioxid és metán formájában található. Továbbá lehetséges hogy a légkör magas metán és szén-dioxid szintje kén-hidrogén-kibocsátást eredményezett ami megmérgezte az élőlényeket. Könnyen bomlik szén-dioxidra és szén-diszulfidra a következő egyenlet szerint:

Vizes oldata hidrolizál, a hidrolízis során szén-dioxid és kén-hidrogén képződik. Nyomgázok például a szén-dioxid, metán, vízgőz, nemesgázok. Megvalósította vizes oldatban a szén-dioxid és a hidrogén-karbonátok úgynevezett homogénkatalitikus hidrogénezését enyhe kémiai körülmények között. A rend uralkodó fajai kálium- és szén-dioxid-igényesek. Ezáltal rendkívül megnövekedett az óceánok és légkör metán és szén-dioxid szintje. A tetrahidrát forma akkor keletkezik, ha berillium-hidroxid (Be(OH)) oldatán szén-dioxidot buborékoltatnak át, de ez a módosulat is bomlékony. Kosh nagykövet számára előírt légkör metán-szén-dioxid keverék. Nehézmetán

A metán egy szén atomból és négy hidrogén atomból áll. Az égéstermékei a víz, a szén-dioxid és a hidrogén-klorid. A leggyakrabban felhasznált gázok a hidrogén-cianid, szén-dioxid és a szén-monoxid. Ilyen például a hidrogén-karbonát-szén-dioxid pufferrendszer a tüdőben, ahonnan a szén-dioxid kilégzéssel távozik. Az elektrolízisből keletkező hidrogén és szén-dioxid felhasználásával például az ún. Ha nem, akkor a vastagbélbe továbbítódik, ahol tejsav, szén-dioxid és hidrogén keletkezik. A bárium-hidroxid vizes oldata levegőn zavaros lesz, ugyanis megköti a levegő szén-dioxid tartalmát és vele vízben oldhatatlan bárium-karbonátot képez. Ennek során oxigént és forró vízgőzt fecskendeznek keskeny furatokba, melynek eredményeképpen szintetikus gáz, hidrogén és szén-monoxid valamint a víz alatti rétegekben metán és szén-dioxid szabadul fel. Tallium(I)-hidroxid forró, telített, vizes oldatát reagáltatják szén-dioxiddal. Rosszul oldódik vízben, alkoholban, acetonban, glicerinben, , sósav, kálium- és nátrium-hidroxid vizes oldatában. Az ammónium-bikarbonát előállítható ammónia vizes oldatán átvezetett szén-dioxid segítségével. Ha vizes oldatban ózonnal reagál, jód szabadul fel belőle:

Ha hidrogén-peroxiddal reagál, először jód és kálium-hidroxid keletkezik, majd a képződő kálium-hidroxid jelenlétében kálium-jodáttá oxidálódik. Ammónia

Az ammónia (vagy régies nevén légköneg) nitrogén és hidrogén vegyülete, képlete NH. Nehézammónia

Az ammónia egy nitrogén és három hidrogén atomot tartalmaz. A reakcióban képződő termékek a kálium-fluorid, az ammónia és a hidrogén. Rosszul oldódik vízben, alkoholban, acetonban, glicerinben, , sósav, kálium- és nátrium-hidroxid vizes oldatában. A hidrogén-peroxid elbontásához katalizátorként kálium-permanganát vizes oldatát használták. Vizes oldatából kálium-hidroxid hatására piszkoszöld, vörösvérlúgsó hatására kék csapadék válik le. Házilag is előállítható hideg, híg kálium-klorid oldat elektrolízisével, a katódon hidrogén és kálium-hidroxid, az anódon oxigén és klór keletkezik. Ezután tömény kálium-hidroxid-oldatba vezette, amely a szikráztatáskor keletkezett nitrogén-oxidot és más nitrogénvegyületeket felfogta. Kálium-hidrogén-szulfit

A kálium-hidrogén-szulfit (E228) egy fehér színű, instabil por, mely oxigén hatására kálium-szulfáttá alakul. Melléktermékként ammónia és nátrium-hidroxid keletkezik. A magnézium-peroxidot magnézium-hidroxid (vagy magnézium-oxid) vizes szuszpenziójából állítják elő, hidrogén-peroxiddal. Egy másik előállítási módja, amikor kálium-hidroxid vizes oldatában klórral oxidálják a tallium(I)-nitrátot. Kálium-hidroxid

A kálium-hidroxid vagy marókáli egy szervetlen vegyület, amelynek képlete KOH. Levegőn állandó, de nedvesség hatására hidrolizál, kálium-hidrogén-szulfáttá alakul. A nióbiumot a nátrium-hidroxid és a kálium-hidroxid olvadéka megtámadja. A gyulai fürdő gyógyvize 71 °C hőmérsékletű vizet nyújt, mely alkáli hidrogén-karbonátos, magas kálium és nátrium-klorid tartalommal, oldott ásványianyag-tartalma 1g/l. A hidrogén és a nitrogén közönséges hőmérsékleten nem hatnak egymásra, de ha kifejlődésük pillanatában elegyednek, vagy ha elegyükön elektromos szikra csap át, valamint platinaháló hatására keletkezik egy kevés ammónia. Kálium-hidroxid olvadékában kálium-rutenát keletkezése közben feloldódik. Majdnem pontosan egy "liter" a térfogata 1 kg, 3,98 °C (277,14 K) hőmérsékletű, 1013,25 hPa nyomású kémiailag tiszta víznek. Vízzel reagálva stroncium-hidroxid és ammónia keletkezik belőle: Ha alkoholos kálium-hidroxid jelenlétében melegítik, a vegyület kálium-karbonátra és kálium-kloridra bomlik. A higany(II)-klorid vagy a higany(II)-nitrát vizes oldatából nátrium-hidroxid vagy kálium-hidroxid hatására sárga csapadékként higany(II)-oxid válik le. Kálium-hidrid

A kálium-hidrid kálium és hidrogén ionvegyülete, képlete KH. A gázok – hidrogén, nitrogén, nitrogén-oxid, szén-dioxid, metán stb. Nitrogén-dioxid

A nitrogén-dioxid a nitrogén egyik oxidja, képlete NO. Az ammónium-bikarbonát előállítható ammónia vizes oldatán átvezetett szén-dioxid segítségével. Égésekor szén-dioxid képződik és nitrogén szabadul fel. Általában kálium-hidroxid és szén-dioxid reakciójával állítják elő. Amikor csökken a hőmérséklet újra nitrogén-dioxid keletkezik. Hevítésre szén-monoxid, szén-dioxid és mérgező nitrogén-oxidok keletkezése közben bomlik. Nitrogén-dioxid keletkezik a nitrogén-monoxid és az oxigén egyesülésekor. A hidrogén-cianid meggyújtható, égésekor szén-dioxid, víz, és nitrogén keletkezik. Mangán-dioxid és nitrogén-dioxid reakciójával is elő lehet állítani. A közlekedési útvonalak mentén légszennyezés (nitrogén-dioxid, nitrogén-oxidok, szén-monoxid, kén-dioxid), zaj- és rezgéshatás jelentkezik, az utakra kerülő olajszármazékok és a téli útsózás talajszennyezést okoz. Légkörének összetétele:

23% oxigén, 75,4% nitrogén, 0,023% szén-dioxid, a többi nemesgáz. A vénuszi légkör 96,5 tömegszázaléka szén-dioxid, a fennmaradó nagyjából 3% pedig nitrogén. a szén-monoxid, nitrogén-dioxid, hidrogén-cianid, sav, kátrány, arzén, ólom vagy higany. A nitrát észterek hőbomlása során főként gázok – molekuláris nitrogén (N) és szén-dioxid – keletkeznek. Például a barna nitrogén-dioxid hő hatására színtelen nitrogén-monoxiddá és oxigénné alakul. A nitrogén-dioxid napfény hatására elbomlik nitrogén-monoxiddá valamint atomos oxigénné (fotolízis). Míg az alacsonyabb légrétegekben (troposzféra) a nitrogén-monoxid, nitrogén-dioxid, szén-monoxid és a reaktív szénhidrogének napfény hatására bekövetkező kémiai folyamatokban képződik. Az egészségkárosítás megszüntetésének érdekében, illetve hogy kevés kén-dioxid, nitrogén-dioxid és szén-monoxid szűrőberendezésekkel látták el az egyes veszélyes ipari üzemeket. A fejlődő szén-dioxid a meszes vizet, vagyis a kalcium-hidroxid vizes oldatát megzavarosítja. Első lépésként az energiafelhasználásból (ipar, közlekedés, háztartások) származó nitrogén-monoxidból nitrogén-dioxid keletkezik. Ólom-nitrát hevítésekor is nitrogén-dioxid fejlődik. A nitrogén-dioxid víz hatására salétromossavvá és salétromsavvá alakul. A nitrogén-dioxid az indirekt üvegházhatású gázok egyike, mely növeli a globális felmelegedést. Az elsők között ismerte fel, hogy a légköri oxigén, nitrogén és szén-dioxid zömmel biológiai folyamatok terméke.