Ha a refinanszírozási kamatláb nő, akkor
a pénzkereslet csökken. a reál pénzkínálat nő. mindkét állítás igaz.
A B C
Ha viszont a refinanszírozási hitelkeret csökken, úgy a kereskedelmi bankok forrásoldala is csökken. Ha a kamatláb nő, a jövőbeli fogyasztás jelenértéke csökken, ezért vonzóbbá válik a mostani fogyasztással szemben. Ha nő, akkor csökken az offset energia becsült értéke, ha pedig csökken az amplitúdó, akkor nő az offset energia becsült értéke. A kumulatív folyamat, azaz a dekonjunktúra fordított irányban játszódik le, ha a természetes kamatláb a piaci kamatláb alá csökken. A második esetben, ha az állam a pénzkínálatot növeli, a kamatláb csökken, így nő a fogyasztás, a beruházás és a nettó export. Ekkor a reáltőke természetes akkumulációja eredményeként a természetes kamatláb a piaci kamatláb alá csökken. Ha a rés csökken, a zsebben a nyomás megnő, ha a rés nő, a zseb nyomás csökken. Ha viszont a gyomnövények vitalitása csökken és a karakterfajok vitalitása nő, akkor a társulás természetszerű állapota javul. Látható, hogy ha a sebesség nő, a nyomás csökken. Ha ugyanazt a monoton függvényt alkalmazzuk mindkét oldalra, akkor az egyenlőtlenség iránya megmarad, ha a függvény monoton nő, és megfordul, ha monoton csökken. Ha formula_10
Ha formula_11

Ha "c" sosem nulla, akkor: formula_12 monoton nő, formula_13 monoton csökken, mivel az algoritmust így készítettük el. Ha a rendszer nem izolált, akkor a rendszer energiája pontosan annyival nő, amennyivel a környezeté csökken (illetve fordítva). Vagyis, ha formula_11 pozitív, akkor a két változó közt pozitív irányú a kapcsolat, együtt nőnek; ha formula_11 negatív, akkor negatív irányú kapcsolat van, azaz, ha egyik változó nő, akkor a másik csökken. Ha csökken a tömege, akkor a forgása lelassul. Értéke negatív, mivel a kamatláb és a kötvény árfolyama negatív kapcsolatban van, azaz ha emelkedik a kamat, csökken a kötvény értéke. Ha kamatláb növekedésével a pénzügyi beruházások (pl. S az áru értéke akkor nő, ha nő a hasznossága. Ha minden változónak hasonló a szórásnégyzete σ², akkor, mivel az "n"-nel történő osztás lineáris transzformáció, a szórásnégyzet várható értéke:
Ha "n" nő, akkor a szórásnégyzet várható értéke csökken. Potencianövelőkre akkor van szükség, ha csökken a férfi vágy. Például, ha valaminek az ára 10%-kal nő, akkor az új ár a régi 110%-a; ha az ár 10%-kal csökken, akkor az új ár a régi 90%-a. (ha a kimeneti jel amplitúdója csökken, az erősítést növelni, ha nő, az erősítést csökkenteni kell. Ezzel szemben, ha savak vannak jelen, akkor csökken, ha viszont lúgok találhatók, akkor emelkedik a pH érték. A köznyelvben a fordított arányosság csak annyit jelent, hogy ha az egyik mennyiség nő, akkor a másik csökken, de szorzatuk nem feltétlenül állandó. Ha sérül az agyalapi mirigy, akkor a tiroxin hormon mennyisége csökken. A "rangkorrelációs együtthatók" azt mérik, hogy két sorozat együtt változik-e. Ha az egyik sorozat nő, a másik csökken, akkor a rangkorrelációk negatívak lesznek. S az áru értéke akkor nő, ha nő a hasznossága. Ha a kamatláb nő, a jövőbeli fogyasztás jelenértéke csökken, ezért vonzóbbá válik a mostani fogyasztással szemben. Ha nő, akkor csökken az offset energia becsült értéke, ha pedig csökken az amplitúdó, akkor nő az offset energia becsült értéke. Ha az elektron energiája nő, akkor távolodik a magtól. A reál és nominál kamatok közötti általános átszámítási képlet:

"Reál kamat = nominál kamat / (1+inflációs ráta)"

Ugyanez az átszámítás a kamatlábak tekintetében az alábbi:

"Reál kamatláb = ((1+nominális kamatláb) / (1+inflációs ráta))-1"

A köznapi életben a reál kamatláb jó közelítéssel becsülhető az alábbi módon is, de a pontos átszámításhoz a fenti képletet kell használni:

"Becsült reál kamatláb = Nominális kamatláb – inflációs ráta"

Jegybanki alapkamatnak nevezzük egy adott ország jegybankja által megállapított referencia kamatlábat. Ha a maghőmérséklet túl magasra nő, akkor a raj átrendeződik. Ha a sonkolyt előzőleg beáztatták, akkor trágyázóértéke a hétszeresére nő. Ha "f"("x") függvény, akkor logaritmikusan nő, ha egy logaritmusfüggvény konstansszorosa. Ha ez törlődik, akkor az állatnak nem nő szarva. Ha magányosan nő, akkor ágai szétágaznak és a földet is érik, de ha tömegben nő, akkor ágai csak a tetején fejlődnek, ahol a levelek kapnak a napfényből. Ha a nő válik a férjétől, akkor az első részletet visszafizeti. Ha már megtelepedett, és jól érzi magát, akkor gyorsan nő. A második esetben, ha az állam a pénzkínálatot növeli, a kamatláb csökken, így nő a fogyasztás, a beruházás és a nettó export. Például ha növeljük a csatornamélységet, akkor nő az abroncs futásteljesítménye (tovább tart, míg elkopik), de nő a gördülési ellenállása is. A legjobban árnyékban nő — akkor, ha a tövét nedves szalmaréteggel jól betakargatjuk. Ha egy embernek kettő van, akkor az általában nő, míg ha egy, akkor az általában férfi. Temetés napján ha férfi halt meg akkor a Rákóczi ha nő halt meg akkor a Szappanos harang szól. Ha az antitestek koncentrációja a négyszeresére nő, akkor valóban rózsahimlőről van szó. Ha élvezetet akarunk, akkor a férfi és nő egyesülése egy darabig elég. Ha "a" elég gyorsan nő, akkor α egy jól approximálható Liouville-szám. Ha sós vagy nagyon vizes talajban nő, akkor a levelek hegyei megégnek. Ha a nő már nyugdíjképes, akkor szolgálati idejét automatikusan férjének számoltatnák el. Ha élvezetet akarunk, akkor a férfi és nő egyesülése egy darabig elég. A férfiak csak akkor foghatnak kezet egy nővel, ha a nő a kezdeményező. Ha a nő teljesen térdeplő helyzetbe emelkedik, akkor a pénisz kicsúszhat a vaginából. A ¬"A" állítás akkor igaz, amikor az "A" állítás nem igaz, és akkor nem igaz, amikor az "A" állítás igaz. Igazoljuk, hogy ha formula_12-re igaz az állítás, akkor formula_13-re is igaz. Igazoljuk, hogy ha formula_12-re igaz az állítás, akkor formula_40-re is igaz. Igazoljuk, hogy ha formula_12-re igaz az állítás, akkor formula_40-re is igaz. Ha egy ilyen állítás igaz a "C" síkon, akkor a duális állítás teljesül a "C"* duális síkon. A művelet eredménye akkor hamis, ha mindkét állítás logikai értéke megegyezik. Közös mindkét kötőszónál, hogy ha mindkét elemi állítás hamis, akkor az összetett is hamis. Más szóval, egy állítás akkor igaz, ha az azon alapuló tettek kielégítő gyakorlati eredményhez vezetnek (valami akkor igaz, ha hasznos benne hinni). Mi történik akkor, ha mindkét elem igaz, mert mindkét program megvalósul? Ha az erősebb állítás igaz, igaz a gyengébb is. Ha n = 2 az állítás igaz. Igazoljuk, hogy ha formula_12-re igaz az állítás, akkor formula_13-re is igaz, a már látott módon. Mármost ha egy állítás tagad valamit, akkor pontosan abban az esetben hamis, ha igaz, amit tagad. Tegyük fel, hogy teljesül a következő állítás: ha egy formula_2 rendszámra igaz, hogy minden formula_4 rendszámra formula_5 igaz, akkor formula_1 igaz. Hasonlóan, ha belátjuk, hogy a halmazelmélet ZFC axiómarendszerének minden modelljében igaz egy állítás, akkor az az állítás bizonyítható ZFC-ből. Ugyanis ha minden állítás és tagadás közül az egyik mindig igaz, a másik mindig téves, akkor például az állítás szükségszerűen igaz, és akkor az állításnak megfelelő esemény is szükségszerűen következik be. Ha mindkét tétel igaz lenne, akkor a testek abszolút nulla fokon megszűnnének létezni. Ha formula_4 maximális, akkor az állítás teljesült. Legyen 0<"b"<"n."

Ha "n" prímszám, akkor a fenti állítás minden "b"-re teljesül; ha "n" összetett, akkor ez legfeljebb a "b"-k egynegyedére igaz. Ez annak az állításnak a bizonyítását jelenti, hogy ha feltesszük, hogy az "n"-edik állítás igaz, akkor abból következik az "n+1"-edik állítás igazsága is. Ha "A" igaz, akkor nem "A" hamis, és ha "A" hamis, akkor nem "A" igaz. Ha a fenti állítás egy lovag szájából hangzott el, akkor igaz, vagyis a józan érvelő soha nem fogja elhinni, hogy lovaggal beszélt; ami pedig igaz. Ebben az esetben az állítás igaz, mert bizonyítható, hogy ha Budáról Pestre akarunk jutni, akkor keleti irányba kell mennünk. A második oszlop ennek az állításnak a tagadását képező állítás logikai értékeit tartalmazza és elmondja, hogy ha X állítás "igaz", akkor az ellentéte nyilván "hamis", vagy megfordítva. Ezért véletlenszerűen választunk "b" értékeket, és ha mondjuk 100 egymásutáni választásra igaz a fenti állítás, akkor "n" nagy valószínűséggel prím.