Az alábbi tudósok közül melyik ismerte fel a láncreakció lehetőségét?
Teller Ede. Szilárd Leó. Wigner Jenő.
A B C
Teller Ede

Teller Ede, angolosan: "Edward Teller" (Budapest, 1908. január 15. Teller Ede
(27.) A magyarok közül olyan neves tudósok kerültek ki a tengerentúlra, mint Neumann János, Teller Ede, Szent-Györgyi Albert, vagy Galamb József. A munkában amerikai, olasz és angol tudósok mellett Teller Ede és Neumann János is részt vett. Az 1956-os forradalom

(-) Teller Ede 

(12.) A levél kézbesítője Teller Ede volt. Teller Ede, Szilárd Leó) a köznyelvben atomfizikusként hivatkoznak. Híres mondása: „a világ jobb lenne Teller Ede nélkül”. (Ez alátámasztja Teller Ede professzor álláspontját Werner Heisenberg szerepéről). A kisbolygó a nevét Teller Ede világhírű magyar fizikusról kapta. Az O csoportot Lowell Wood fizikus vezette, Teller Ede egyik jó barátja. 1918 tavaszán Teller Ede befejezte a négyéves Mellinger-féle elemi iskolát. Az 1940-es évek végén Amerikában megalakult a Reaktorbiztonsági Tanács Teller Ede elnökletével. Példaként nagy tudósokat említ: Albert Einstein, Richard Feynman és Teller Ede. Teller Ede 1935-ben George Gamow hívására szintén az Amerikai Egyesült Államokba emigrált. 1943-tól Los Alamosban dolgozott a Manhattan terv megvalósításában Teller Ede kutatócsoportjában. A Új-Mexikói Albuquerque-ban rendezett országos tudományi versenyen figyelt fel rá Teller Ede, akinek segítségével elnyerte a Hertz ösztöndíjat. Ezt a pozíciót azonban Teller Ede és Felix Bloch is el akarta foglalni. A pozitív üregtényező tényét az Amerikában működő tudósok már az 1950-es években ismerték (Teller Ede), azonban ezt az információt hadititokként kezelték (egyes elemzések szerint ez is hozzájárult a csernobili tragédiához). Attól félve, hogy az amerikai kutatók (Enrico Fermi, Szilárd Leó, Teller Ede vagy Wigner Jenő) egy szabadalommal megelőzhetik, repülővel Londonba küldte egyik munkatársát a láncreakció hírével, ami a londoni Nature folyóirat 143. számában meg is jelent. Tisztelői közé tartozott Mengyelejev, Gábor Dénes, Szilárd Leó vagy Teller Ede, de megemlíthetjük XIII. Manhattan terv során, elsősorban a nácik elől menekülő európai tudósok részvételével (köztük volt a magyar származású Teller Ede, Szilárd Leó és Wigner Jenő), megalkották a világ első maghasadáson alapuló nukleáris fegyvereit. A szovjet atomprogramra válaszként az Egyesült Államok beindította a hidrogénbomba-programot, Teller Ede és Stanisław Ulam tervei alapján. Teller Ede munkássága is hozzájárult az adszorpció mélyebb megértéséhez – a BET (Brunauer-Emmett-Teller) modell (illetve a BET-izoterma) magyarázza, hogyan rendeződnek több rétegben a molekulák egy anyag felületén. Vitatott, melyik dinasztiához tartozott Jakubher: egyes tudósok a XIV. A fentebb felsorolt folyamatok valószínűségeinek aránya határozza meg a "k" értékét:

A láncreakció lehetőségét és esetleges katonai alkalmazását Szilárd Leó magyar származású fizikus fedezte föl 1933-ban. Szilárd Leó

Szilárd Leó (született "Spitz") (Budapest–Terézváros, 1898. február 11. Szilárd Leó
(56.) Szilárd Leó
(39-41.) Felesége Szilárd Leó titkárnője volt. Felesége Szilárd Leó titkárnője volt. Matematikatanárként Szilárd Leó érettségiztetője volt. Szilárd Leó professzori ösztöndíj

A Szilárd Leó professzori ösztöndíjat a Magyary Zoltán Felsőoktatási Közalapítvány hirdeti meg 1998 óta. 2000-ben Szilárd Leó-ösztöndíjjal kutatott. 2003-ban Szilárd Leó-ösztöndíjjal kutatott. A világ első kísérleti atomreaktorának Chicago (1942) még 6,2 t fémurán volt a fűtőanyaga, Szilárd Leó és Enrico Fermi építette meg, s ezzel igazolták a szabályzott láncreakció megvalósíthatóságát. 2010-ben Szilárd Leó professzori ösztöndíjban részesült. 2009-ben Szilárd Leó professzori ösztöndíjat kapott. 2011-ben Szilárd Leó professzori ösztöndíjban részesült. 2001-ben Szilárd Leó professzori ösztöndíjjal kutatott. 2010-ben Szilárd Leó professzori ösztöndíjban részesült. 2005-ben Szilárd Leó professzori ösztöndíjjal kutatott. 2006-ban Szilárd Leó professzori ösztöndíjban részesült. Leó pápa ismerte el őket 1888-ban. Teller Ede, Szilárd Leó) a köznyelvben atomfizikusként hivatkoznak. 2004–2005-ben Szilárd Leó professzori ösztöndíjjal kutatott. Miután Szilárd elmagyarázta neki a láncreakció lényegét, s mivel gyűlölte a nácizmust, magáévá tette az ügyet. A díj névadója, Szilárd Leó magyar származású fizikus volt. Vitatott, melyik dinasztiához tartozott Jakubher: egyes tudósok a XIV. Már 1939 februárja folyamán kutatótársai közreműködésével bebizonyította láncreakció létrejöttének lehetőségét, áprilisban pedig egy fizikus kollégájával, Francis Perrinnel kiszámíttatta azt a minimális urántömeget, ami láncreakció fenntartását biztosítja. Wigner Jenő

Wigner Jenő Pál angol nyelvterületen Eugene Paul "E. P." Wigner (Budapest, Terézváros, 1902. november 17. Az új Kutatóközpont Wigner Jenő Nobel-díjas fizikus nevét vette fel. Kabos Gyula, Wigner Jenő
(82.) 1937-ben vette feleségül Wigner Margitot (1904–2002), Wigner Jenő testvérét. Wigner Jenő javaslatára kettesben meglátogatták Albert Einsteint. Cauchy-eloszlás

A Breit–Wigner eloszlás vagy Breit–Wigner formula (Gregory Breit és Wigner Jenő után) egy folytonos valószínűségi eloszlás az alábbi sűrűségfüggvénnyel

Sokszor Lorentz-görbeként vagy Cauchy-eloszlásként (kiejtés: IPA [koʃi]; kb. 1949-ben Wigner Jenő felfedezte a bariontöltés megmaradását. Wigner Jenő-díj

A Wigner Jenő-díjat a Magyar Tudományos Akadémia és a Paksi Atomerőmű Részvénytársaság hozta létre 1999. június 22-én. A kitüntetés névadója Wigner Jenő Nobel-díjas magyar atomfizikus. Munkássága olyan világhírű kutatók figyelmét keltette fel, mint Richard Feynman, Wigner Jenő vagy Roger Penrose. Wigner Jenő Nobel-díjas fizikusról elnevezett épületen emléktáblája is van. A mennyiség a nevét Wigner Jenő és Frederick Seitz fizikusokról kapta. A díj másik felét Wigner Jenő kapta az alapvető szimmetriaelvek felfedezéséért és alkalmazásáért. brit Nobel-díjas fizikus, a kvantummechanika egyik megalapozója, Wigner Jenő sógora. Világhírt szerzett tanítványa volt Neumann János, Wigner Jenő és Harsányi János. Attól félve, hogy az amerikai kutatók (Enrico Fermi, Szilárd Leó, Teller Ede vagy Wigner Jenő) egy szabadalommal megelőzhetik, repülővel Londonba küldte egyik munkatársát a láncreakció hírével, ami a londoni Nature folyóirat 143. számában meg is jelent. Pár magyar név a
fejezetből: Wigner Jenő, Marx György, Csikai Gyula, Szalay Sándor. Wigner Jenő fizikus úgy gondolta, hogy maga a kvantumelmélet egyenesen bizonyíték Isten létére. Vitatott, melyik dinasztiához tartozott Jakubher: egyes tudósok a XIV. Budapest-Fasori Evangélikus Gimnázium, Wigner Jenő, Neumann János, Harsányi János, Vermes Miklós
(33.) Már 1939 februárja folyamán kutatótársai közreműködésével bebizonyította láncreakció létrejöttének lehetőségét, áprilisban pedig egy fizikus kollégájával, Francis Perrinnel kiszámíttatta azt a minimális urántömeget, ami láncreakció fenntartását biztosítja. Hubay Jenő ismerte fel a fiatal hegedűművész tehetségét, akit 10 évesen fölvettek a budapesti Zeneakadémiára. Manhattan terv során, elsősorban a nácik elől menekülő európai tudósok részvételével (köztük volt a magyar származású Teller Ede, Szilárd Leó és Wigner Jenő), megalkották a világ első maghasadáson alapuló nukleáris fegyvereit. Wigner Jenő és Huntington már 1935-ben megjósolta, hogy a hidrogén az abszolút nulla fokon és kb. Az alábbi lista azt tartalmazza, hogy melyik részben melyik ellenség szerepelt.