Tűi 1−3 cm hosszúak, 1 mm szélesek, a hosszú hajtásokon egyesével, a rövid hajtásokon 30−70 tűből álló csomókban helyezkednek el.
Vörösfenyő Erdeifenyő Simafenyő Lucfenyő
A B C D
Levelei 5–6 cm-esek, kerekdedek, válluk szíves, szélük csipkés, a tavaszi kihajtáskor bíborszínűek; a hosszú hajtásokon átellenesen, a rövid hajtásokon egyesével állnak. A levélcimpák 1–3 cm hosszúak és 1–3 mm szélesek lehetnek, szálasak, laposak. 60–70 mm hosszú, rózsaszínű virágai laterálisan nőnek a másodlagos hajtásokon; a 4 mm átmérőjű pericarpiumot 1 mm hosszú pikkelyek fedik. A hajtásokon csomókban elhelyezkedő, 2–3 mm hosszú virágfészkek sárga (de hamar megbarnuló) csöves virágokból állnak. 0,5–2 cm hosszúak és 1–3 mm szélesek, nyíl alakúak. Levelei szálasak vagy szálas-lándzsásak, 5–10 cm hosszúak, 3–6 mm szélesek, felül sötétzöldek, fényesek, fonákukon szürkén nemezesek, a hajtásokon sűrűn állók. A hosszúhajtásokon egyesével, a törpehajtásokon 20–40 tűből álló csomókban nőnek. A tűlevelek laposak, kissé szögletesek, 5–35 mm hosszúak, 1–3 mm szélesek, egyesével állnak spirálvonalban a hajtáson. A levelek 3–5 cm hosszúak, 1–2 cm szélesek. 2,5–3 cm hosszú, szürkészöld tűlevelei (akár a vörösfenyő tűi) a hosszúhajtásokon szórtan, csavarvonalban nőnek, a rövidhajtásokon pedig örvszerű csomókban. Háromtűs csomókban nőnek a szürkészöld hajtásokon. Csüngő virágai 4–10 cm hosszúak, 1–3 cm szélesek. Levelei 10–30 mm hosszúak, 1–2 mm szélesek, tompa csúcsúak. Az egyszerű levelei váltakozva vagy kis csoportokban helyezkednek el a rövid hajtásokon. Egyesével állnak a vaskos, narancsszínű hajtásokon. A levelek pikkelyszerűek, kékes-ezüstös színűek, 1–2 mm hosszúak, de a hosszú hajtásokon 5 mm-esek is lehetnek; a fiatal növényeken 5 éves korukig juvenilis puha tűlevelek is vannak, amelyek 3–8 mm hosszúak. A jegenyefenyőt egytűs fenyőnek is nevezik, mert négyszögletű, ritkán oldalvást lapított tűi egyesével, fésűsen sorakoznak a hajtásokon. Hajtástagjai oválisak, 200–400 mm hosszúak, 30–60 mm szélesek, 1 mm vastagok. A hosszú hajtásokon egyesével spirálvonal mentén, a görbült törpehajtásokon csokrosan állnak. A levelek a hajtásokon szórtan helyezkednek el, nagy felületűek, 3–7 karéjúak. Areolái 30–40 mm távolságban fejlődnek a 3-4 bordájú, 10 mm átmérőjű hajtásokon. A levelek kékeszöldek, 1–6 cm hosszúak, 4–6 mm szélesek, vastagok, bőrszerűek. A fák akár 40 m magasra is nőhetnek, egy-egy törzs átmérője elérheti az 1 m-t. A vízszintes hajtásokon két sorban fésűsen helyezkednek el sötétzöld, 6–8 cm hosszú, 3–4 mm széles, párhuzamos erű levelei. Párhuzamosan erezett leveleik tőállóak vagy a hajtásokon helyezkednek el. Az alsó levelek hossza 1-5 cm, szélessége 1-4 cm; feljebb 4-7 cm hosszúak és 1-3 cm szélesek. Levelei 5–6 cm-esek, kerekdedek, válluk szíves, szélük csipkés, a tavaszi kihajtáskor bíborszínűek; a hosszú hajtásokon átellenesen, a rövid hajtásokon egyesével állnak. A levélcimpák 1–3 cm hosszúak és 1–3 mm szélesek lehetnek, szálasak, laposak. 60–70 mm hosszú, rózsaszínű virágai laterálisan nőnek a másodlagos hajtásokon; a 4 mm átmérőjű pericarpiumot 1 mm hosszú pikkelyek fedik. A hajtásokon csomókban elhelyezkedő, 2–3 mm hosszú virágfészkek sárga (de hamar megbarnuló) csöves virágokból állnak. 0,5–2 cm hosszúak és 1–3 mm szélesek, nyíl alakúak. Levelei szálasak vagy szálas-lándzsásak, 5–10 cm hosszúak, 3–6 mm szélesek, felül sötétzöldek, fényesek, fonákukon szürkén nemezesek, a hajtásokon sűrűn állók. A hosszúhajtásokon egyesével, a törpehajtásokon 20–40 tűből álló csomókban nőnek. A tűlevelek laposak, kissé szögletesek, 5–35 mm hosszúak, 1–3 mm szélesek, egyesével állnak spirálvonalban a hajtáson. A levelek 3–5 cm hosszúak, 1–2 cm szélesek. Háromtűs csomókban nőnek a szürkészöld hajtásokon. Csüngő virágai 4–10 cm hosszúak, 1–3 cm szélesek. Levelei 10–30 mm hosszúak, 1–2 mm szélesek, tompa csúcsúak. Az egyszerű levelei váltakozva vagy kis csoportokban helyezkednek el a rövid hajtásokon. Egyesével állnak a vaskos, narancsszínű hajtásokon. A levelek pikkelyszerűek, kékes-ezüstös színűek, 1–2 mm hosszúak, de a hosszú hajtásokon 5 mm-esek is lehetnek; a fiatal növényeken 5 éves korukig juvenilis puha tűlevelek is vannak, amelyek 3–8 mm hosszúak. A jegenyefenyőt egytűs fenyőnek is nevezik, mert négyszögletű, ritkán oldalvást lapított tűi egyesével, fésűsen sorakoznak a hajtásokon. Hajtástagjai oválisak, 200–400 mm hosszúak, 30–60 mm szélesek, 1 mm vastagok. A hosszú hajtásokon egyesével spirálvonal mentén, a görbült törpehajtásokon csokrosan állnak. A levelek a hajtásokon szórtan helyezkednek el, nagy felületűek, 3–7 karéjúak. Areolái 30–40 mm távolságban fejlődnek a 3-4 bordájú, 10 mm átmérőjű hajtásokon. A levelek kékeszöldek, 1–6 cm hosszúak, 4–6 mm szélesek, vastagok, bőrszerűek. A fák akár 40 m magasra is nőhetnek, egy-egy törzs átmérője elérheti az 1 m-t. A vízszintes hajtásokon két sorban fésűsen helyezkednek el sötétzöld, 6–8 cm hosszú, 3–4 mm széles, párhuzamos erű levelei. Párhuzamosan erezett leveleik tőállóak vagy a hajtásokon helyezkednek el. Az alsó levelek hossza 1-5 cm, szélessége 1-4 cm; feljebb 4-7 cm hosszúak és 1-3 cm szélesek. Az egyesével álló virágok 2–3 cm szélesek, kocsányuk barázdált. Levelei 5–6 cm-esek, kerekdedek, válluk szíves, szélük csipkés, a tavaszi kihajtáskor bíborszínűek; a hosszú hajtásokon átellenesen, a rövid hajtásokon egyesével állnak. A levélcimpák 1–3 cm hosszúak és 1–3 mm szélesek lehetnek, szálasak, laposak. 60–70 mm hosszú, rózsaszínű virágai laterálisan nőnek a másodlagos hajtásokon; a 4 mm átmérőjű pericarpiumot 1 mm hosszú pikkelyek fedik. A hajtásokon csomókban elhelyezkedő, 2–3 mm hosszú virágfészkek sárga (de hamar megbarnuló) csöves virágokból állnak. 0,5–2 cm hosszúak és 1–3 mm szélesek, nyíl alakúak. Levelei szálasak vagy szálas-lándzsásak, 5–10 cm hosszúak, 3–6 mm szélesek, felül sötétzöldek, fényesek, fonákukon szürkén nemezesek, a hajtásokon sűrűn állók. A hosszúhajtásokon egyesével, a törpehajtásokon 20–40 tűből álló csomókban nőnek. A tűlevelek laposak, kissé szögletesek, 5–35 mm hosszúak, 1–3 mm szélesek, egyesével állnak spirálvonalban a hajtáson. A levelek 3–5 cm hosszúak, 1–2 cm szélesek. Háromtűs csomókban nőnek a szürkészöld hajtásokon. Csüngő virágai 4–10 cm hosszúak, 1–3 cm szélesek. Levelei 10–30 mm hosszúak, 1–2 mm szélesek, tompa csúcsúak. Az egyszerű levelei váltakozva vagy kis csoportokban helyezkednek el a rövid hajtásokon. Egyesével állnak a vaskos, narancsszínű hajtásokon. A levelek pikkelyszerűek, kékes-ezüstös színűek, 1–2 mm hosszúak, de a hosszú hajtásokon 5 mm-esek is lehetnek; a fiatal növényeken 5 éves korukig juvenilis puha tűlevelek is vannak, amelyek 3–8 mm hosszúak. A jegenyefenyőt egytűs fenyőnek is nevezik, mert négyszögletű, ritkán oldalvást lapított tűi egyesével, fésűsen sorakoznak a hajtásokon. Hajtástagjai oválisak, 200–400 mm hosszúak, 30–60 mm szélesek, 1 mm vastagok. A hosszú hajtásokon egyesével spirálvonal mentén, a görbült törpehajtásokon csokrosan állnak. A levelek a hajtásokon szórtan helyezkednek el, nagy felületűek, 3–7 karéjúak. Areolái 30–40 mm távolságban fejlődnek a 3-4 bordájú, 10 mm átmérőjű hajtásokon. A levelek kékeszöldek, 1–6 cm hosszúak, 4–6 mm szélesek, vastagok, bőrszerűek. A fák akár 40 m magasra is nőhetnek, egy-egy törzs átmérője elérheti az 1 m-t. A vízszintes hajtásokon két sorban fésűsen helyezkednek el sötétzöld, 6–8 cm hosszú, 3–4 mm széles, párhuzamos erű levelei. Párhuzamosan erezett leveleik tőállóak vagy a hajtásokon helyezkednek el. Az alsó levelek hossza 1-5 cm, szélessége 1-4 cm; feljebb 4-7 cm hosszúak és 1-3 cm szélesek. Az egyesével álló virágok 2–3 cm szélesek, kocsányuk barázdált. Levelei 5–6 cm-esek, kerekdedek, válluk szíves, szélük csipkés, a tavaszi kihajtáskor bíborszínűek; a hosszú hajtásokon átellenesen, a rövid hajtásokon egyesével állnak. A levélcimpák 1–3 cm hosszúak és 1–3 mm szélesek lehetnek, szálasak, laposak. 60–70 mm hosszú, rózsaszínű virágai laterálisan nőnek a másodlagos hajtásokon; a 4 mm átmérőjű pericarpiumot 1 mm hosszú pikkelyek fedik. A hajtásokon csomókban elhelyezkedő, 2–3 mm hosszú virágfészkek sárga (de hamar megbarnuló) csöves virágokból állnak. 0,5–2 cm hosszúak és 1–3 mm szélesek, nyíl alakúak. Levelei szálasak vagy szálas-lándzsásak, 5–10 cm hosszúak, 3–6 mm szélesek, felül sötétzöldek, fényesek, fonákukon szürkén nemezesek, a hajtásokon sűrűn állók. A hosszúhajtásokon egyesével, a törpehajtásokon 20–40 tűből álló csomókban nőnek. A tűlevelek laposak, kissé szögletesek, 5–35 mm hosszúak, 1–3 mm szélesek, egyesével állnak spirálvonalban a hajtáson. A levelek 3–5 cm hosszúak, 1–2 cm szélesek. Háromtűs csomókban nőnek a szürkészöld hajtásokon. Csüngő virágai 4–10 cm hosszúak, 1–3 cm szélesek. Levelei 10–30 mm hosszúak, 1–2 mm szélesek, tompa csúcsúak. Az egyszerű levelei váltakozva vagy kis csoportokban helyezkednek el a rövid hajtásokon. Egyesével állnak a vaskos, narancsszínű hajtásokon. A levelek pikkelyszerűek, kékes-ezüstös színűek, 1–2 mm hosszúak, de a hosszú hajtásokon 5 mm-esek is lehetnek; a fiatal növényeken 5 éves korukig juvenilis puha tűlevelek is vannak, amelyek 3–8 mm hosszúak. A jegenyefenyőt egytűs fenyőnek is nevezik, mert négyszögletű, ritkán oldalvást lapított tűi egyesével, fésűsen sorakoznak a hajtásokon. Hajtástagjai oválisak, 200–400 mm hosszúak, 30–60 mm szélesek, 1 mm vastagok. A hosszú hajtásokon egyesével spirálvonal mentén, a görbült törpehajtásokon csokrosan állnak. A levelek a hajtásokon szórtan helyezkednek el, nagy felületűek, 3–7 karéjúak. Areolái 30–40 mm távolságban fejlődnek a 3-4 bordájú, 10 mm átmérőjű hajtásokon. A levelek kékeszöldek, 1–6 cm hosszúak, 4–6 mm szélesek, vastagok, bőrszerűek. A fák akár 40 m magasra is nőhetnek, egy-egy törzs átmérője elérheti az 1 m-t. A vízszintes hajtásokon két sorban fésűsen helyezkednek el sötétzöld, 6–8 cm hosszú, 3–4 mm széles, párhuzamos erű levelei. Párhuzamosan erezett leveleik tőállóak vagy a hajtásokon helyezkednek el. Az alsó levelek hossza 1-5 cm, szélessége 1-4 cm; feljebb 4-7 cm hosszúak és 1-3 cm szélesek. Az egyesével álló virágok 2–3 cm szélesek, kocsányuk barázdált.