Egy adott elemből radioaktív bomlás során új elem keletkezett. Milyen bomlás történhetett?
Csak γ-bomlás. Vagy α-, vagy β-bomlás. Csak α-bomlás.
A B C
A radioaktív bomlás során egy kémiai elemből (anyaelemből) egy új elem (leányelem) jön létre. A radioaktív bomlás során a tömegszám vagy néggyel csökken (az alfa-bomlás esetében), vagy nem változik (a béta-bomlás és gamma-bomlás esetében). A radioaktív bomlás (radioaktivitás) is egy kvantumhatás. Egy adott radioaktív forrás aktivitása megmondja, hogy hány bomlás történik másodpercenként. Kettős béta-bomlás

A kettős béta-bomlás radioaktív bomlási mód, melynek során az atommag egyszerre két béta-részecskét sugároz ki. Ez a töltésátvitel eredményezi a radioaktív bomlás során a béta-bomlást. Három típusa van: maghasadás, magfúzió, és radioaktív bomlás. 1939-ben a radioaktív bomlás témakörében megvédte doktorátusát. Értékéből levezethető egy adott esemény (halálos baleset, radioaktív bomlás, árucikk eladása) bekövetkezésének a valósínűsége. A plutóniumra legjellemzőbb bomlás az α-bomlás, mely során nagyenergiájú héliumatommagok szabadulnak fel. A radioaktív bomlás során egy instabil atom részecskék és energia sugárzása során stabil atommá alakul. Felfedezték, hogy a radioaktív bomlás gyakori terméke a hélium. A radioaktív anyag mennyisége anyagcsere és bomlás útján csökken. Megfogalmazták a radioaktív bomlás elméletét: a radioaktív sugárzás spontán "atomátalakulás"ok terméke. Előfordulhat, hogy ez utóbbi is radioaktív, így újabb bomlás történik. A radioaktív családokhoz tartozó atommagok gyakori bomlásformája az α-bomlás. (A várt γ-bomlás, mely a Ag alapállapotot eredményezi, csak ~9%-ban fordul elő.) Megfogalmazták a radioaktív bomlás exponenciális törvényét, bevezették a felezési idő fogalmát. Maghasadás – mint a radioaktív bomlás egyik fajtája – neutronbefogás nélkül is végbemehet. Olvadáspontján bomlás nélkül szublimál. A két természetes radioaktív izotóp a Cd (béta-bomlás, felezési ideje 7,7 év) és a Cd (kétneutrínós kettős béta-bomlás, felezési ideje 2,9 év). A radioaktív bomlás szintén generálhat annyi energiát, amennyi a kitörések létrejöttéhez szükséges. Néhány könnyebb elem izotópja esetén is előfordul alfa-bomlás, de csak mint ritka bomlási ág. A bomlás reakcióegyenlete:

Erős redukálószer. Megújulás vagy deformáció és bomlás. A radioaktív bomlás során egy kémiai elemből (anyaelemből) egy új elem (leányelem) jön létre. A radioaktív bomlás során a tömegszám vagy néggyel csökken (az alfa-bomlás esetében), vagy nem változik (a béta-bomlás és gamma-bomlás esetében). A plutóniumra legjellemzőbb bomlás az α-bomlás, mely során nagyenergiájú héliumatommagok szabadulnak fel. A radioaktív családokhoz tartozó atommagok gyakori bomlásformája az α-bomlás. A radioaktív bomlás (radioaktivitás) is egy kvantumhatás. Egy adott radioaktív forrás aktivitása megmondja, hogy hány bomlás történik másodpercenként. Megújulás vagy deformáció és bomlás. Kettős béta-bomlás

A kettős béta-bomlás radioaktív bomlási mód, melynek során az atommag egyszerre két béta-részecskét sugároz ki. a radioaktív bomlás, diffúzió, az időjárás vagy éppen az élet kialakulása és fejlődése. Ez a töltésátvitel eredményezi a radioaktív bomlás során a béta-bomlást. Három típusa van: maghasadás, magfúzió, és radioaktív bomlás. 1939-ben a radioaktív bomlás témakörében megvédte doktorátusát. Értékéből levezethető egy adott esemény (halálos baleset, radioaktív bomlás, árucikk eladása) bekövetkezésének a valósínűsége. A radioaktív bomlás során egy instabil atom részecskék és energia sugárzása során stabil atommá alakul. Felfedezték, hogy a radioaktív bomlás gyakori terméke a hélium. A radioaktív anyag mennyisége anyagcsere és bomlás útján csökken. Sugárzó felületi zavarok vagy barion bomlás állhatatosan folytatódhatnak. Megfogalmazták a radioaktív bomlás elméletét: a radioaktív sugárzás spontán "atomátalakulás"ok terméke. A β-bomlás volt az első jele a neutrínó létezésének. Előfordulhat, hogy ez utóbbi is radioaktív, így újabb bomlás történik. Vagy a két részecske paritása különböző, vagy a paritás nem marad meg ezen bomlás során. formula_2

A (béta-bomlás) miatt β-részecskék kibocsátásával a szén-14 átalakul stabil (nem radioaktív) nitrogén-14-re. A 226-os 
tömegszámú rádiumból α-bomlás után rádiumemanáció (radon) keletkezik. A parciális felezési idő csupán a λ bomlási állandó egy másik lehetséges megadása, a kettő a következő módon függ egymástól:

formula_1

A Cs spontán bomlása esetén, 98,1% az ε vagy β bomlás, és 1,9% a β bomlás aránya. Megfogalmazták a radioaktív bomlás exponenciális törvényét, bevezették a felezési idő fogalmát. A radioaktív bomlás során egy kémiai elemből (anyaelemből) egy új elem (leányelem) jön létre. A radioaktív bomlás során a tömegszám vagy néggyel csökken (az alfa-bomlás esetében), vagy nem változik (a béta-bomlás és gamma-bomlás esetében). A plutóniumra legjellemzőbb bomlás az α-bomlás, mely során nagyenergiájú héliumatommagok szabadulnak fel. A radioaktív családokhoz tartozó atommagok gyakori bomlásformája az α-bomlás. A radioaktív bomlás (radioaktivitás) is egy kvantumhatás. Egy adott radioaktív forrás aktivitása megmondja, hogy hány bomlás történik másodpercenként. Kettős béta-bomlás

A kettős béta-bomlás radioaktív bomlási mód, melynek során az atommag egyszerre két béta-részecskét sugároz ki. Ez a töltésátvitel eredményezi a radioaktív bomlás során a béta-bomlást. Három típusa van: maghasadás, magfúzió, és radioaktív bomlás. 1939-ben a radioaktív bomlás témakörében megvédte doktorátusát. Értékéből levezethető egy adott esemény (halálos baleset, radioaktív bomlás, árucikk eladása) bekövetkezésének a valósínűsége. A radioaktív bomlás során egy instabil atom részecskék és energia sugárzása során stabil atommá alakul. Felfedezték, hogy a radioaktív bomlás gyakori terméke a hélium. A radioaktív anyag mennyisége anyagcsere és bomlás útján csökken. Megfogalmazták a radioaktív bomlás elméletét: a radioaktív sugárzás spontán "atomátalakulás"ok terméke. Előfordulhat, hogy ez utóbbi is radioaktív, így újabb bomlás történik. A 226-os 
tömegszámú rádiumból α-bomlás után rádiumemanáció (radon) keletkezik. Megfogalmazták a radioaktív bomlás exponenciális törvényét, bevezették a felezési idő fogalmát. Maghasadás – mint a radioaktív bomlás egyik fajtája – neutronbefogás nélkül is végbemehet. Olvadáspontján bomlás nélkül szublimál. A két természetes radioaktív izotóp a Cd (béta-bomlás, felezési ideje 7,7 év) és a Cd (kétneutrínós kettős béta-bomlás, felezési ideje 2,9 év). A radioaktív bomlás szintén generálhat annyi energiát, amennyi a kitörések létrejöttéhez szükséges. Néhány könnyebb elem izotópja esetén is előfordul alfa-bomlás, de csak mint ritka bomlási ág. A bomlás reakcióegyenlete:

Erős redukálószer. Megújulás vagy deformáció és bomlás.