Az alábbi anyagok melyikének halmazában nincs kovalens kötés?
Szén-monoxid. Kalcium-karbonát. Kálium-fluorid. Szilícium-dioxid. Salétromsav.
A B C D E
Kovalens kötés

A kovalens kötés olyan elsőrendű kémiai kötés, amelyben az atomok közös vegyértékkel rendelkeznek ("ko": közös, "valens": vegyértékű). szén-monoxid). A szén-monoxid-koncentráció emelkedése szén-monoxid-érzékelővel jelezhető előre. Ez a legerősebb kovalens kötés. A poláros kötés a kovalens és az ionos kötés közötti átmenet. Szén-monoxid

A szén-monoxid (CO) egy színtelen, szagtalan, íztelen gáz. Az atomok között egy vagy több közös elektronpárral kialakuló kötés kovalens kötés. A benzil legfigyelemreméltóbb szerkezeti sajátossága a hosszú (154 pm-es) szén–szén kötés, mely azt jelzi, hogy a két karbonil szén között nincs pi-kötés. Szén-monoxid-mérgezés

A szén-monoxid-mérgezés a szén-monoxid gáz belélegzése következtében fellépő mérgezés, amely akár halálos kimenetelű is lehet. A szén-monoxid tetramerje. A „tiszta” kovalens kötés teljesen apoláris jellegű. Pi-kötés

A pi-kötés (π-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyet párhuzamos tengelyű p-orbitálok képeznek. A pi-kötés (π-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyet párhuzamos tengelyű p-pályák képeznek. kétszer annyi szén-monoxid keletkezik, mint szén-dioxid. Éjjel szén-monoxid-mérgezésben meghalt. Szén-monoxid-értéke nullának vehető. Molekulája kétatomos (N), benne háromszoros kovalens kötés van, melyből egy szigma-kötés és kettő pi-kötés. Az atomrácsos anyagokban a rácspontokban lévő atomokat kovalens kötés (erős elsőrendű kémiai kötés) kapcsolja össze – szemben a molekularácsot összetartó másodrendű kötésekkel –, így az atomrácsos anyagok olvadáspontja magas, oldhatóságuk rossz. Formálisan a szén-szén kötést 1 σ- (egyszeres kötés), a szén-nitrogén kötéseket 1 σ és 2 π-kötés létesíti (háromszoros kötés). Kovalens kötés kialakítására telített vegyértékhéja miatt gyakorlatilag képtelen. A másodrendű kémiai kötés gyengébb a kovalens kötésnél. A bomlásának termékei: az ecetsav, ólom-oxidok, szén-monoxid, szén-dioxid. Hármas kötés

A hármas kötés olyan kémiai kötés, amelyet – az egyszeres kovalens kötésben szokásos kettő helyett – hat kötőelektron létesít. Kettős kötés

A kettős kötés olyan kémiai kötés, amelyet – az egyszeres kovalens kötésben szokásos kettő helyett – négy kötőelektron létesít. Ez volt az egyik legkorábbi leírt kovalens fém-fém kötés. Ha kalcium-karbonát jelenlétében izzítják, kalcium-szulfid és kálium-karbonát képződik. Kovalens kötés

A kovalens kötés olyan elsőrendű kémiai kötés, amelyben az atomok közös vegyértékkel rendelkeznek ("ko": közös, "valens": vegyértékű). 95%-a kalcium-karbonát. Ez a legerősebb kovalens kötés. A poláros kötés a kovalens és az ionos kötés közötti átmenet. Az aszkorbátok készülhetnek kalcium-karbonát, kálium-karbonát, nátrium-hidrogénkarbonát, magnézium-karbonát, és még számos egyéb karbonát felhasználásával. Kalcium-karbonát

A kalcium-karbonát (mészkő, szénsavas mész, CaCO) a karbonátok közé tartozó szervetlen vegyület. Ilyen töltőanyag a kalcium-karbonát. Az atomok között egy vagy több közös elektronpárral kialakuló kötés kovalens kötés. A kilúgzás eredményeként a felső talajszintekben elsősorban a kalcium-karbonát és az annál jobban oldható anyagok mennyisége csökken. A „tiszta” kovalens kötés teljesen apoláris jellegű. Pi-kötés

A pi-kötés (π-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyet párhuzamos tengelyű p-orbitálok képeznek. A kalcium-karbid kalcium-karbonát és szén reakciójából, nagy hőmérsékleten keletkezik. A pi-kötés (π-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyet párhuzamos tengelyű p-pályák képeznek. A sót úgy "tisztítják", hogy először feloldják vízben, majd nátrium-karbonát hozzáadásával a kalcium- és magnéziumsókat kalcium-karbonát, illetve magnézium-karbonát csapadék alakjában leválasztják. A terület kalcium-karbonát-mentes, gyengén cementált kvarckavicsból áll.A feltöltött síkságon réti anyagok, öntéstalajok az uralkodók, egyben a legtermékenyebb területek. A víz kalcium, magnézium, hidrogén-karbonát jellegű. Molekulája kétatomos (N), benne háromszoros kovalens kötés van, melyből egy szigma-kötés és kettő pi-kötés. Az atomrácsos anyagokban a rácspontokban lévő atomokat kovalens kötés (erős elsőrendű kémiai kötés) kapcsolja össze – szemben a molekularácsot összetartó másodrendű kötésekkel –, így az atomrácsos anyagok olvadáspontja magas, oldhatóságuk rossz. Kovalens kötés kialakítására telített vegyértékhéja miatt gyakorlatilag képtelen. A másodrendű kémiai kötés gyengébb a kovalens kötésnél. Hármas kötés

A hármas kötés olyan kémiai kötés, amelyet – az egyszeres kovalens kötésben szokásos kettő helyett – hat kötőelektron létesít. Kettős kötés

A kettős kötés olyan kémiai kötés, amelyet – az egyszeres kovalens kötésben szokásos kettő helyett – négy kötőelektron létesít. A teknők elmeszesedett rétege szervetlen sókból épül fel: kalcium-karbonát és magnézium-karbonát. Ez volt az egyik legkorábbi leírt kovalens fém-fém kötés. Kálium-fluorid

A kálium-fluorid (KF) a kálium és a fluor vegyülete. Nitrozil-fluorid

A nitrozil-fluorid egy kovalens nitrozilvegyület. Kovalens kötés

A kovalens kötés olyan elsőrendű kémiai kötés, amelyben az atomok közös vegyértékkel rendelkeznek ("ko": közös, "valens": vegyértékű). Ez a legerősebb kovalens kötés. A kálium-fluorid a hidrogén-fluorid oldatából kálium-hidroxiddal vagy hamuzsírral való közömbösítésével állítható elő. A poláros kötés a kovalens és az ionos kötés közötti átmenet. Vízben jobban oldódik, mint a nátrium-fluorid vagy kálium-fluorid. Az atomok között egy vagy több közös elektronpárral kialakuló kötés kovalens kötés. A „tiszta” kovalens kötés teljesen apoláris jellegű. Pi-kötés

A pi-kötés (π-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyet párhuzamos tengelyű p-orbitálok képeznek. A nátrium-fluorid kevésbé drága és higroszkópos, mint a kálium-fluorid, ennek ellenére a kálium-fluoridot szélesebb körben használják. Majd hidrogén-fluoriddal reagáltatják kálium-fluorid jelenlétében. A pi-kötés (π-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyet párhuzamos tengelyű p-pályák képeznek. Molekulája kétatomos (N), benne háromszoros kovalens kötés van, melyből egy szigma-kötés és kettő pi-kötés. Az atomrácsos anyagokban a rácspontokban lévő atomokat kovalens kötés (erős elsőrendű kémiai kötés) kapcsolja össze – szemben a molekularácsot összetartó másodrendű kötésekkel –, így az atomrácsos anyagok olvadáspontja magas, oldhatóságuk rossz. Kovalens kötés kialakítására telített vegyértékhéja miatt gyakorlatilag képtelen. A másodrendű kémiai kötés gyengébb a kovalens kötésnél. Hármas kötés

A hármas kötés olyan kémiai kötés, amelyet – az egyszeres kovalens kötésben szokásos kettő helyett – hat kötőelektron létesít. Kettős kötés

A kettős kötés olyan kémiai kötés, amelyet – az egyszeres kovalens kötésben szokásos kettő helyett – négy kötőelektron létesít. Ez volt az egyik legkorábbi leírt kovalens fém-fém kötés. A kettős kovalens kötés egy szigma, és egy pi-kötésből áll; a hármas kovalens kötés pedig egy szigma és két pi-kötésből. Elektronok megosztása esetén kovalens kötés formálódik a két atom között, ez az atomok közötti legerősebb kötés. A molekulában található harmadik pi-kötés mindkét elektronja az oxigénatomtól származik, ez egy datív kovalens kötés. A kovalens kötés lehet:

Apoláris kovalens kötés esetében a kötéskialakító elektronfelhő, az atommagokat összekötő képzeletbeli szakasz felezőpontjára emelt merőleges síkhoz viszonyítva szimmetrikus (a sűrűség egyforma). Ez a kötés van a legalacsonyabb energiaszinten, ezért minden kovalens kötésben van szigma-kötés. Kovalens kötés

A kovalens kötés olyan elsőrendű kémiai kötés, amelyben az atomok közös vegyértékkel rendelkeznek ("ko": közös, "valens": vegyértékű). Ez a legerősebb kovalens kötés. A poláros kötés a kovalens és az ionos kötés közötti átmenet. Nagy tisztaságú szilícium és szilícium-dioxid előállítására használják. Az atomok között egy vagy több közös elektronpárral kialakuló kötés kovalens kötés. A szilícium szilícium-dioxid és szén hevítésével állítható elő. A „tiszta” kovalens kötés teljesen apoláris jellegű. Pi-kötés

A pi-kötés (π-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyet párhuzamos tengelyű p-orbitálok képeznek. A pi-kötés (π-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyet párhuzamos tengelyű p-pályák képeznek. A szilícium-karbid a kovalens karbidok közé tartozik. Szilícium-dioxid

A szilícium-dioxid (köznapi nevén kova, gyakorta meglehetősen pongyola elnevezéssel "kovasav") a szilícium oxigénnel alkotott vegyülete, melynek képlete SiO. Molekulája kétatomos (N), benne háromszoros kovalens kötés van, melyből egy szigma-kötés és kettő pi-kötés. A kvarc szilícium-dioxid, képlete SiO. Az atomrácsos anyagokban a rácspontokban lévő atomokat kovalens kötés (erős elsőrendű kémiai kötés) kapcsolja össze – szemben a molekularácsot összetartó másodrendű kötésekkel –, így az atomrácsos anyagok olvadáspontja magas, oldhatóságuk rossz. Kovalens kötés kialakítására telített vegyértékhéja miatt gyakorlatilag képtelen. A másodrendű kémiai kötés gyengébb a kovalens kötésnél. Hármas kötés

A hármas kötés olyan kémiai kötés, amelyet – az egyszeres kovalens kötésben szokásos kettő helyett – hat kötőelektron létesít. Kettős kötés

A kettős kötés olyan kémiai kötés, amelyet – az egyszeres kovalens kötésben szokásos kettő helyett – négy kötőelektron létesít. Ez volt az egyik legkorábbi leírt kovalens fém-fém kötés. Szerkezetét tekintve a szilícium-kloridhoz hasonló, kovalens kötésű vegyület. A kettős kovalens kötés egy szigma, és egy pi-kötésből áll; a hármas kovalens kötés pedig egy szigma és két pi-kötésből. Elektronok megosztása esetén kovalens kötés formálódik a két atom között, ez az atomok közötti legerősebb kötés. A molekulában található harmadik pi-kötés mindkét elektronja az oxigénatomtól származik, ez egy datív kovalens kötés. A kovalens kötés lehet:

Apoláris kovalens kötés esetében a kötéskialakító elektronfelhő, az atommagokat összekötő képzeletbeli szakasz felezőpontjára emelt merőleges síkhoz viszonyítva szimmetrikus (a sűrűség egyforma). Ez a kötés van a legalacsonyabb energiaszinten, ezért minden kovalens kötésben van szigma-kötés. Kovalens kötés

A kovalens kötés olyan elsőrendű kémiai kötés, amelyben az atomok közös vegyértékkel rendelkeznek ("ko": közös, "valens": vegyértékű). Ez a legerősebb kovalens kötés. A poláros kötés a kovalens és az ionos kötés közötti átmenet. Az atomok között egy vagy több közös elektronpárral kialakuló kötés kovalens kötés. A „tiszta” kovalens kötés teljesen apoláris jellegű. Pi-kötés

A pi-kötés (π-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyet párhuzamos tengelyű p-orbitálok képeznek. A pi-kötés (π-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyet párhuzamos tengelyű p-pályák képeznek. Molekulája kétatomos (N), benne háromszoros kovalens kötés van, melyből egy szigma-kötés és kettő pi-kötés. Az atomrácsos anyagokban a rácspontokban lévő atomokat kovalens kötés (erős elsőrendű kémiai kötés) kapcsolja össze – szemben a molekularácsot összetartó másodrendű kötésekkel –, így az atomrácsos anyagok olvadáspontja magas, oldhatóságuk rossz. Kovalens kötés kialakítására telített vegyértékhéja miatt gyakorlatilag képtelen. A másodrendű kémiai kötés gyengébb a kovalens kötésnél. Hármas kötés

A hármas kötés olyan kémiai kötés, amelyet – az egyszeres kovalens kötésben szokásos kettő helyett – hat kötőelektron létesít. Kettős kötés

A kettős kötés olyan kémiai kötés, amelyet – az egyszeres kovalens kötésben szokásos kettő helyett – négy kötőelektron létesít. Ez volt az egyik legkorábbi leírt kovalens fém-fém kötés. A kettős kovalens kötés egy szigma, és egy pi-kötésből áll; a hármas kovalens kötés pedig egy szigma és két pi-kötésből. Elektronok megosztása esetén kovalens kötés formálódik a két atom között, ez az atomok közötti legerősebb kötés. A molekulában található harmadik pi-kötés mindkét elektronja az oxigénatomtól származik, ez egy datív kovalens kötés. A kovalens kötés lehet:

Apoláris kovalens kötés esetében a kötéskialakító elektronfelhő, az atommagokat összekötő képzeletbeli szakasz felezőpontjára emelt merőleges síkhoz viszonyítva szimmetrikus (a sűrűség egyforma). Ez a kötés van a legalacsonyabb energiaszinten, ezért minden kovalens kötésben van szigma-kötés. Előfordul, hogy a kovalens kötés is reverzibilis (enzimmel bontható). A különböző halogénatomok között poláris kovalens kötés jön létre. Datív (koordinációs) kötés: a kovalens kötés úgy létesül, hogy a kötő elektronpárt csak az egyik atom adja. A delta-kötés (δ-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyben a két részt vevő atom d-pályái válnak közössé. Szigma-kötés

A szigma-kötés (σ-kötés) olyan kovalens kötés, amelyben a kémiai kötést létrehozó elektronpár (kötőelektronpár) a kötés tengelyére nézve forgásszimmetrikus molekulapályán helyezkedik el. Kovalens kötés kialakulásakor két atompálya átfedésével egy molekulapálya jön létre.