Lehetséges-e, hogy egy álló gázpalackban levő gázrészecskék összes lendülete nulla?
Igen, mert a palack nem mozog. Nem, mert akkor a gáz hőmérséklete 0 Kelvin lenne, ami a termodinamika törvényei szerint nem lehetséges. Igen, mert ez egy zárt rendszer, és a zárt rendszerek összes kinetikus energiája mindig nulla. Nem, mert a részecskék ütköznek a tartály falával, és megváltozik a lendületük.
A B C D
Természetesen adódik a kérdés, hogy lehetséges-e egyáltalán az összes szabály betartása, és ha igen mikor ér leghamarabb véget a projekt? Egy-egy ilyen jelenetben észrevehető, hogy a géppuska valójában közönséges gázfegyver, mert a tölténylánc nem mozog. A hidrogénezéshez az egyik lehetséges hidrogénforrás maga a hidrogéngáz (H), amely kereskedelmi forgalomban általában gázpalackban kapható. Továbbá ha egy analitikus függvénynek valamely formula_1 pontbeli összes deriváltja nulla, akkor a függvény konstans (nem feltétlenül konstans nulla!) Megmaradó mennyiség, azaz zárt rendszer összes lendülete állandó. E felfogás alapján feltehető a kérdés, hogy a rendszer miért választ egy adott utat az összes lehetséges közül. Szintén a községből származhat egy sárga palack E. Coudenhove magángyűjteményében. Megállapítja, hogy logikailag lehetséges, mert nem tartalmaz ellentmondást. Ugyanakkor a gázrészecskék mozgására rendelkezésre álló térfogat kisebb a részecskék "b" saját térfogatával. A határozatlansági elv itt azért sérül, mert itt egy időben állandóan egy helyen – nulla mérési bizonytalansággal – levő részecskénk lenne, azaz az impulzusa is, és annak mérési bizonytalansága is nulla lenne. Tehát ha csak egy tartomány ad hozzá nemnulla értéket, nem lehetséges, hogy az összeg nulla legyen, ezért a gráf nem tartalmazhat Hamilton-kört. Taylor válasza, hogy az nem lehetséges, mert telefonja sincs. De ez igaz, mert:
ami feltehetően nem nulla. Ritkán kerül szem elé, egyrészt, mert alkonyatkor mozog, másrészt egész Európában igen ritka faj. Ennek megfelelően egy „Lehetséges, hogy” kezdetű mondat akkor igaz (a valóságban), ha a „hogy” után álló mondat igaz egy lehetséges világban. Azért kényszer-nulla, mert a profil ilyenkor nem a vsz. Az a kérdés merül fel, hogy van-e határa a "hidegségnek", létezik-e leghidegebb, és ha igen, akkor hol kell a nulla értéket elhelyezni. Lehetséges, hogy a "Caudipteryx" karján levő tollak nem őrződtek meg, ahogy az is, hogy az állat nem rendelkezett velük. A nulla negatív hatványai nem értelmezhetők, mert nullának nincs reciproka. Megszervezte, hogy könyvének megjelenésekor a hivatalban levő összes országgyűlési képviselő asztalára odakerüljön egy-egy példány. Két (nem egyszerre nulla) egész szám közös osztói közül a lehetséges legnagyobb nem nulla pozitív egész, amely mindkét egész számot (maradék nélkül) osztja. Az egyetlen további lehetséges, Moore-gráfot előállító paraméterhalmaz a (3250, 57, 0, 1); nem ismert, hogy létezik-e ez a gráf, és ha igen, egyedi-e. Egy másodikos egészen biztos volt abban, hogy a nulla páratlan, mert „azzal kezdődik a számlálás”. Ez azért lehetséges, mert a valós világ adatai többnyire igen redundánsan és nem a lehető legtömörebb formában reprezentálódnak. A nulla a középvonalon levő kabinok számára van fenntartva. Hasonlóképp, ami szükségszerű, annak a tagadása nem lehetséges: ha szükségszerű, hogy 1+1=2, akkor nem lehetséges, hogy 1+1≠2. Mert különben, ha ezt nem tartják be, akkor lehetséges, hogy mind kihalnak. Lehetséges lenne újradefiniálni a páros tulajdonságot a nulla kizárásával, ez azonban, amellett, hogy kézzelfogható előnyt nem adna, számos hátránnyal járna. Ha viszont α > 0,1, akkor fúzió nem lehetséges, és az univerzumban nem lenne olyan meleg hely, ami az élethez szükséges. Nem nyilvánvaló, hogy ez lehetséges; alternatívája lenne, hogy ha elég sokan vannak, akkor σ-algebráik mindig összefüggnek. Megállapítja, hogy logikailag lehetséges, mert nem tartalmaz ellentmondást. Ennek megfelelően egy „Lehetséges, hogy” kezdetű mondat akkor igaz (a valóságban), ha a „hogy” után álló mondat igaz egy lehetséges világban. Nincs a létezőnek hiányzó része, ezért nem lehetséges, hogy osztható legyen, mert ez ellenkezne természetével, azaz akkor valami tőle különböző, tehát nem-létező lenne található benne. Törvényei:

Egy esemény lehetséges következményeinek száma végtelen. Taylor válasza, hogy az nem lehetséges, mert telefonja sincs. A termodinamika törvényei értelmében az abszolút nulla fok a valóságban elérhetetlen, mivel a hűtendő anyag hőmérséklete aszimptotikusan tart a hűtőközeg hőmérsékletéhez, azonban tetszőleges mértékben megközelíthető. Azonban, ha nem vesszük szó szerint a quine-i érvet, akkor mondhatjuk azt: Az a mondat, hogy ""Lehetséges, hogy A"" akkor és csak akkor igaz, ha a "lehetséges világok fikciója szerint van egy olyan világ ahol A igaz". Ugyanis ha egy oszlophalmaz lineárisan független, akkor minden részhalmaza is az, mert vagy üres, és ekkor az előbbi okok miatt, vagy (indirekte) lenne egy függő része, amelynek egyik nem-pusztán nulla együtthatókból álló kombinációja (mondjuk formula_1) nulla(vektor) lenne, ekkor a maradék részt 0 együtthatókkal szorozva és az eddigiekhez hozzáadva, még mindig a nullavektort kapnánk, de lenne egy nem nulla együttható (formula_1), így az egész rendszer is összefüggő lenne. (Például: lehetséges, hogy Arisztotelész nem lesz filozófus, lehetséges, hogy nem lesz Nagy Sándor tanítója, lehetséges, hogy meg sem születik. Hőmérséklete nappal, a Nap sugarainak hatására 1000 °C körülire emelkedik, majd éjszaka az abszolút nulla fokhoz (0 kelvin) közelire hűl le. Az archeológus Fendelman professzor és csapata egy 20 millió éves emberi koponyát talál, ami elvileg nem lenne lehetséges. Ha ugyanis az elemek valószínűsége nulla lenne, akkor minden valószínűség nulla lenne, a teljes is, ami ellentmondás. A következő lehetséges megoldás, a "h" = 6 és "c" = 12, ami egy 44 lapú, 66 éllel rendelkező test lenne, amiről nem tudjuk, létezik-e valójában. Sokan, akik ismerik a filmet, erre biztosan azt mondanák, hogy ez nem lehetséges, mert akkor hogy lehetnének szerelmesek Valtorba? ismeretével lenne lehetséges. Ezért lehetséges hogy a Vulcanisaeta nem korlátozott eloszlású ami Japánt tartalmazza. E feltevés bár lehetséges, nem erősíthető meg. E filozófiai nézetet vallók szerint a boldogság újra-megtalálása a civilizáció elvetése által lenne lehetséges. Ebből arra következtettek, hogy a buborék belsejében legalább 20 000 kelvin lehetséges. A csúcsok fokszám-összege ezért páros szám, ami nem lehetséges, ha páratlan számú csúcsnak lenne páratlan fokszáma. Megmaradó mennyiség, azaz zárt rendszer összes lendülete állandó. Egy zárt rendszer összes energiatartalmát, egy anyaghalmazban tárolt összes energiát jelenti. A kérdés ez: Tartalmazza-e minden egyszerű zárt síkgörbe egy négyzet összes csúcsát? A lendület megmaradó mennyiség, azaz zárt rendszer (olyan rendszer, melyben csak belső erők hatnak) összes lendülete az időben állandó. Zárt formula egy formula akkor, ha a szabad változóinak halmaza nulla. Cauchy alaptétel: bármely analitikus függvényt egy zárt görbén integrálva az eredmény nulla. Továbbá ha egy analitikus függvénynek valamely formula_1 pontbeli összes deriváltja nulla, akkor a függvény konstans (nem feltétlenül konstans nulla!) Nullpolinom az a polinom, aminek összes együtthatója nulla. Egy mechanikai rendszer teljes (E) energiája egyenlő a (K) kinetikus energia és (U) potenciális energia összegével. A törvény értelmében bármely zárt hurokban a feszültségek előjeles összege nulla. A SketchUp összes verziója zárt forráskódú. Így az összes töltéshordozó átlagos elmozdulása az időben nulla. Nulla ponttal és mínusz négyes gólkülönbséggel a csapat összesítésben a 16. helyen zárt. E felfogás alapján feltehető a kérdés, hogy a rendszer miért választ egy adott utat az összes lehetséges közül. A fizetési mérleg összes követel tételének összege (az összes bevétel) megegyezik a tartozik tételek összesenjével (az összes kiadással), azaz a fizetésimérleg-statisztika mindig nulla egyenleggel zár. Egy merev test akkor van mechanikai egyensúlyban, ha a rá ható összes erő és nyomaték összege nulla. Az összes nulla karakterisztikájú test tökéletes, és a véges testek is azok. A kapcsoló ellenállása nyitott állapotban nagyon jó közelítéssel végtelen,
zárt állapotban pedig nulla. A határozatlansági elv itt azért sérül, mert itt egy időben állandóan egy helyen – nulla mérési bizonytalansággal – levő részecskénk lenne, azaz az impulzusa is, és annak mérési bizonytalansága is nulla lenne. Ez az összes kvantumszám, amivel egy rendszer rendelkezhet. Ha egy komplex függvénynek van primitívfüggvénye, akkor a Newton–Leibniz-tétel miatt ennek minden zárt görbére vett integrálja nulla. De ez nem lehetséges, mert a bal oldalon egy véges halmaz komplementere áll, amely így nem zárt. Azon klasszikus mechanikai rendszerek esetében, melyek rendelkeznek Hamilton-függvénnyel, a Hamilton-függvény alakja Descartes-koordinátákban

ahol "T" a rendszer kinetikus energiája és "V" a rendszer potenciális energiája. Ezeknek a mátrixoknak mindig formula_13 a determinánsa, amiből már következik a nullosztómentesség, hiszen a mátrixok gyűrűjében a nullosztók determinánsa nulla, itt pedig az összes nem nulla mátrix determinánsa pozitív. Ez azt jelenti, hogy a szubjektív hasznossági függvény nulla pontja, azaz origója nem az abszolút nulla, hanem mindig a jelenlegi állapot. Ahogy a gáz mozgási energiája nő, a molekulái egyre gyakrabban ütköznek a tartály falával nagyobb nyomást okozva. Ennek eredményeképpen megváltozik a részecskék lendülete és energiája, így a foton hullámhossza a Compton-eltolással módosul. Ugyanakkor a gázrészecskék mozgására rendelkezésre álló térfogat kisebb a részecskék "b" saját térfogatával. E részecskék mozgásuk során szüntelenül ütköznek (egyesülnek) majd szétválnak. Ez a töltött részecskék pályájának (trajektóriájának) rekonstrukcióját szolgálja és a lendületük mérését. A tömegközépponti rendszerben az ütköző részecskéknek nincsen lendületük, míg egyetlen fotonnak mindig van lendülete, tehát a lendületmegmaradás törvénye miatt szükséges, hogy legalább egy másik foton is keletkezzen, és így a lendületek vektori összege nulla legyen. A nyomás a gázrészecskék diffúziójának a következménye, melynek során folyamatosan rugalmasan ütköznek a felülettel. Azt mondjuk, hogy a stabil részecskék tömegszélessége nulla. Ezenkívül nagyobb energiájú részecskék ütköznek, melyek könnyebben legyőzhetik a részecskék közötti taszítóerőt. Az elmélet a tartály falával történő ütközésekből levezeti a gáz nyomását, valamint a részecskék átlagos mozgási sebességével hozza kapcsolatba a hőmérsékletet, az ekvipartíció-tétel segítségével pedig a fajhőt is meghatározza. Okozói töltött részecskék, amint az inverziós rétegbe ütköznek. Eközben a rakéta az ellentétes irányba indul el, hogy az összes lendületük állandó legyen. Így nem csak a forgalmisták éberségén múlik, hogy nem ütköznek-e össze a vonatok. Előfordulhat, hogy egy társalgás során a maximák „ütköznek” egymással, mert a beszélő nem tudja egy időben követni az összeset. Ez viszont nem következik be, mert a testek (részecskék) energiaszintje az abszolút nulla fok felé közelítve kitér, és sosem csökken nullára. Ekkor a részecskék nagyon ritkán ütköznek egymással, viszont gyakran a szivattyú alkatrészeivel. A tengeráramlatokat nagyban befolyásolják a kontinensek, ahol az áramlatok a szárazföldnek ütköznek és irányuk megváltozik. Az egyik problémát az okozza, hogy az ammóniamolekulák egymással és a kamra falával is ütköznek, ezért a kapott frekvencia kicsit „elkenődik”, kis mértékben pontatlanná válik. A hidrogénezéshez az egyik lehetséges hidrogénforrás maga a hidrogéngáz (H), amely kereskedelmi forgalomban általában gázpalackban kapható. A makroszkopikus testek töltése a benne levő részecskék töltésének összege, mivel a pozitív és negatív töltések semlegesítik egymást, az eredő töltés gyakran nulla. Továbbá ha egy analitikus függvénynek valamely formula_1 pontbeli összes deriváltja nulla, akkor a függvény konstans (nem feltétlenül konstans nulla!) A kisbolygók pályája is megváltozik csillagunk tömegvesztése miatt, és vélhetően valamelyik bolygóval vagy a Nappal ütköznek. E felfogás alapján feltehető a kérdés, hogy a rendszer miért választ egy adott utat az összes lehetséges közül. A határozatlansági elv itt azért sérül, mert itt egy időben állandóan egy helyen – nulla mérési bizonytalansággal – levő részecskénk lenne, azaz az impulzusa is, és annak mérési bizonytalansága is nulla lenne. Mozgás közben a részecskék ütköznek, ezáltal további energiát gerjesztenek, amit fény formájában kisugároznak.