Az ammóniumion
vízzel szemben bázisként viselkedik. relatív töltése egységnyi. vízzel való reakciója során a keletkező oldat kémhatása lúgossá válik. 15 tömegszázalék hidrogént tartalmaz. síkháromszög alakú.
A B C D E
Amfoter (savval szemben bázisként, bázissal szemben savként viselkedik) molekulák oldata is lehet puffer. Gyenge egyértékű bázisként viselkedik. Nagyon gyenge sav, vízzel szemben nem viselkedik savként. Az ecetsav vízzel szemben gyenge, egyértékű savként viselkedik, pK = 4,8 értékkel. Kétértékű bázisként viselkedik, sókat képez savakkal. Vizes oldatban gyenge bázisként viselkedik, erős redukálószer. A többi halogéntől eltérően a jód nem viselkedik bázisként, mivel pozitív töltésű. A többi halogéntől eltérően a jód nem viselkedik bázisként, mivel pozitív töltésű. Ekkor a kénsav ad le protont, az ecetsav pedig protont vesz fel, tehát "bázisként" viselkedik. Fajtársaival szemben dominánsan viselkedik. Idegenekkel szemben tartózkodóan viselkedik. Az ion keletkezésekor a foszforatom Lewis-bázisként viselkedik és elektronpárt donál a Lewis-savnak, azaz a H-nak. Ha hidrogénnel együtt hevítik akkor rubídium-hidrid és rubídium-hidroxid keletkezik belőle:

Emiatt a rubídium-oxid a bőrrel szemben bázisként viselkedik, ezért kerülni a bőrrel való érintkezését. Hasonlóan viselkedik az éppen vedlő nőstényekkel szemben is. Noha éber, az idegenekkel szemben nem viselkedik barátságtalanul. Gyakran viselkedik lekezelően másokkal szemben, arrogáns. Önzőn és kegyetlenül viselkedik kisöccsével szemben. Ilyen például az ammóniumion (), illetve az oxóniumion (). Az ammóniából (NH) képződő tehát az ammóniumion. "amfoter" tulajdonságú vegyületek, vagyis amfolitok: savakkal szemben gyenge bázisként, bázisokkal (lúgokkal) szemben gyenge savként viselkednek. A lakkokkal szemben szeszélyesen viselkedik, jól ragasztható. A gyerekeket szereti, idegenekkel szemben barátságosan viselkedik. Idegenekkel szemben vagy ismeretlen helyzetekben óvatosan viselkedik. Dögevéskor a sas agresszíven viselkedik más állatokkal szemben. Ez a kutya néha dominánsan viselkedik fajtársaival szemben. "e" az egy darab elektron töltése, "k" az egy darab elemi egység energiája, egységnyi hőmérsékletváltozásra. A nemfémek hidridjeiben a hidrogén elektronegativitása a kisebb, relatív parciális töltése pozitív. Ilyen például az ammóniumion (), illetve az oxóniumion (). Az ammóniából (NH) képződő tehát az ammóniumion. Proton

A proton (görög "πρῶτον" "(protos)" jelentése "ős", "első") egy szubatomi részecske, jele p vagy p. Töltése egységnyi pozitív elemi töltés. A sejtmembrán az ammónia számára átjárható, ammóniumion számára viszont nem. Reliefenergia

A reliefenergia az egységnyi területre vonatkozó relatív felszíni magasságkülönbséget, tehát az adott térrész legalacsonyabban és legmagasabban fekvő pontja közötti magasságkülönbséget jelenti. Megadja az egységnyi idő alatt egységnyi felületen átdiffundált anyag mennyiségét, ha a koncentrációesés is egységnyi volt. Az "abszolút légnedvesség" (az adott helyiség egységnyi térfogata hány gramm légnedvességgel rendelkezik) és a "relatív légnedvesség" (a légnedvesség hány százaléka a párával telített levegőének). Ennek mérőszáma az egységnyi keresztmetszetű, egységnyi hosszúságú vezeték ellenállásának számértékével egyenlő. Az egységnyi felületen egységnyi idő alatt átáramló szabad neutronok számát jelöli. Egységnyi tömegű anyagból, csak egységnyi tömegűt hozhatunk létre (ez az ún. Kóros megoszlás

Normális vér pH értéken az egyensúly az ammóniumion képződése felé tolódik. Definíció szerint, két szakasz adott, egységnek választott szakaszra nézve (relatív értelemben) összemérhetetlen, ha nem mérhető fel rájuk egész számszor ugyanaz az egységnyi hosszúságú szakasz. Legyen "j" az egységnyi felületen egységnyi idő alatt átáramló részecskék száma, ekkor az

integrál megadja az "A" felületen egységnyi idő alatt átáramló részecskék számát. Az elektron töltése −1,602×10 Coulomb. A vizsgálatok szerint az összes forrásnál növekedett a nitrát-, ammóniumion-, szulfát- és az összes sótartalom. Hasonlít az orientációs kölcsönhatáshoz, de annál sokkal erősebb, mert az ionok töltése jóval nagyobb, mint a dipólusmolekulák töltése. Hasonlít az indukciós kölcsönhatáshoz, de annál sokkal erősebb, mert az ionok töltése jóval nagyobb, mint az indukált dipólusok töltése. Izoterm kompresszibilitási együttható

Izoterm állapotváltozás esetén beszélhetünk egy olyan kompresszibilitási együtthatóról, mely a gáz "összenyomhatóságát" jellemzi, úgy definiálhatjuk, mint az egységnyi nyomásváltozásra jutó relatív térfogatváltozás állandó hőmérsékleten. A legtöbb víziállat ammóniumion formájában közvetlenül, míg a madarak és a hüllők húgysavként. Egy egységnyi beruházás tehát összességében a jövedelemnek nem csupán egy egységnyi növekedését eredményezi. Ezért "a gyakorlatban a szálfinomság jellemzésére az egységnyi tömegű szál hosszát, vagy az egységnyi hosszúságú szál tömegét adják meg". A legjelentősebb szögnek az 1×1-et, azaz a 45°-t találta, amely az egységnyi időváltozáshoz, egységnyi árváltozást mutat. Az elektromos autók töltése egy szemléletmódbeli váltást igényel. A nitrogén-monoxid vízzel való gyors reakciója az állatokban nitrit anyagcseretermékek termelődését eredményezi. Azonban a vízzel való reakciója nagyon lassú:

Levegőben 600°C-ra hevítve oxidálódik. Az idősebb virágokban a sejtnedv közömbössé vagy lúgossá válik, ekkor a színanyag kék. Az iminek legfontosabb reakciója vízzel történő hidrolízisük, melynek során a megfelelő amin és karbonilvegyület keletkezik. Vaskloridos maratáskor a keletkező iszap miatt gyorsan besötétedik az oldat, a rárakódások miatt időről időre kiveszik a lemezt és vízzel lemossák. Az oldat színe vörös a keletkező szelén miatt. A lúgos vízben a fölszabaduló hidroxidionok hatására a vizes oldat kémhatása nő. Primer aminokkal való reakciója során – hidrolízist követően – nitril keletkezik. A vízzel való heves reakciója miatt a lítiumot általában valamely szénhidrogén, gyakran petrolátum (vazelin) alatt tárolják. Csak vizes oldatban létezik, mely színtelen oldat, de állás során – a keletkező bróm miatt – megsárgul. Platina fémmel való reakciója során platina-tetrafluorid és xenon gáz képződik. Oxidációjakor difenil-diszulfid keletkezik:
Klórral való reakciója során fenilszulfenil-klorid képződik. Addig főzik, amíg tisztává nem válik az oldat. Amikor a hidrid teljesen elhasználódik, az oldat színtelenné válik. Színtelen, bár fény hatására a bomlás során keletkező jód miatt lilás árnyalatúvá válik. Előállítható kálium-klorid oldat elektrolízisével vagy kálium-karbonát és kalcium-hidroxid reakciója révén. A hidrogén oxigénnel való reakciója, vagyis égése során energia szabadul fel, az égéstermék pedig tiszta víz. Egészségproblémák miatt meg kellett műteni, a kiskutya a műtét során az érzéstelenítőre való allergikus reakciója következtében elhunyt. A robbanásokat valószínűleg a túlhevült fűtőelemek cirkóniumburkolatának vízzel való érintkezésekor keletkező és a lefúvatáskor oxigénnel keveredve durranógázt alkotó hidrogén okozta. Fémek és savak reakciója során:

6. Savkatalizált vízaddíciós reakciója során norborneol keletkezik. A telítetlen zsírsavak és az oxigén reakciója során képződik. Ilyen például az ammóniumion (), illetve az oxóniumion (). Az ammóniából (NH) képződő tehát az ammóniumion. A hidrolízis során kolloid vas(III)-hidroxid oldat keletkezik, emiatt az oldat barna színű lesz. (Mindkettő tartalmaz hidrogént és oxigént is.) A perlit lemezes szövetszerkezetű, 88 tömegszázalék ferritet és 12 tömegszázalék cementitet tartalmaz, ferrit és cementit rétegekből áll, melyek egymás után következnek. 62% szenet, 21% nitrogént, 13% oxigént és 4% hidrogént tartalmaz. A szénhidrogének közé tartozik, mivel csak szenet és hidrogént tartalmaz. Ilyen például az ammóniumion (), illetve az oxóniumion (). Az ammóniából (NH) képződő tehát az ammóniumion. Széntartalma 2 tömegszázalék. Ugyan három hidrogént tartalmaz, de csak 1 helyettesíthető fémekkel, tehát egyértékű sav. A legtöbb földközeli objektum figyelemreméltó mennyiségű fémet, oxigént, hidrogént és szenet tartalmaz. 1-5 tömegszázalék hafnium). Az emberi test mintegy 3 tömegszázalék nitrogént tartalmaz, ezzel az oxigén, a szén és a hidrogén után a negyedik leggyakoribb elem az emberi testben. A sejtmembrán az ammónia számára átjárható, ammóniumion számára viszont nem. A bolygó belseje sűrűbb anyagot tartalmaz, nagyjából 71% hidrogént, 24% héliumot és 5%-a más elemeket. Tömegszázalék

A tömegszázalék megmutatja, hogy 100 gramm tömegű oldatban hány gramm oldott anyag van, tehát az oldat tömegének hány százaléka az oldott anyag tömege. 15-20% csersavat tartalmaz. Eközben 15 másodpercen át hidrogént engedtek a levegőbe, hogy így csökkentsék a gázmennyiséget. Az esszé 15 különböző hosszúságú fejezetet tartalmaz. Kóros megoszlás

Normális vér pH értéken az egyensúly az ammóniumion képződése felé tolódik. 15 pontot, 35 egyenest és 15 síkot tartalmaz. (Az oxigén "oxidálja" a hidrogént.) A két berendezés víz elektrolízisével állít elő oxigént és hidrogént; a hidrogént kiengedik az űrbe. A vizsgálatok szerint az összes forrásnál növekedett a nitrát-, ammóniumion-, szulfát- és az összes sótartalom. Ebből 15 nem tartalmaz hímnemű egyedeket. (Azonban ez a 2000-szeres koncentráció is csak 5/ tömegszázalék.) Az Európai Unió rendelkezései szerint a műanyagokban a kadmiumra vonatkozó határérték 0,01 tömegszázalék. A bór-trifluorid molekula síkháromszög alakú, benne a bór-fluor kötéstávolság mindenhol 131,3 pm. Ilyen például az ammóniumion (), illetve az oxóniumion (). Az ammóniából (NH) képződő tehát az ammóniumion. A sejtmembrán az ammónia számára átjárható, ammóniumion számára viszont nem. A kvaterner (negyedrendű) szénatomok alakja a ciklopentadienil-gyűrűkön síkháromszög. Az acetonmolekula alakja torzult síkháromszög (ha a ketocsoport szénatomját vesszük központi atomnak). Kóros megoszlás

Normális vér pH értéken az egyensúly az ammóniumion képződése felé tolódik. A vizsgálatok szerint az összes forrásnál növekedett a nitrát-, ammóniumion-, szulfát- és az összes sótartalom. A legtöbb víziállat ammóniumion formájában közvetlenül, míg a madarak és a hüllők húgysavként. A szerves bór(III) vegyületek általában tetraéderes vagy síkháromszög szerkezetűek, ilyenek például a tetrafenil-borát és a trifenil-borán . "Rhizobium trifolii") rendelkeznek nitrogenáz-enzimmel, amely ammóniumion formájában megköti a légköri nitrogént, így kémiailag hasznossá alakítja a magasabb rendű szervezetek számára. Az íves alakú szerkezet csónak alakú lakóházra utal. fiatalon tojásdad alakú, az idősebb példányoké harang alakú. A tetraéder O-nál levő térszöge

Ez a gömbi felesleggel bizonyítható, és következményként egy olyan eredményt ad, ami megfelel a síkháromszög szögösszegéről szóló tételnek. Az asztal formája lehet négyzet alakú, téglalap alakú, ovális, vagy kerek. Az apszisa félkörív alakú. Az alaprajza kereszt alakú. Az ország patkó alakú. Az épület kereszt alakú. Az oltár félkör alakú. A nagyjából háromszög alakú erődítményt U alakú és legyező alakú tornyok védték. Trietil-amin

A trietil-amin egy tercier amin, összegképlete CHN, rövidítései: EtN, TEA – ez utóbbit más vegyületek rövidítésére is használják, ezek: trietanol-amin vagy tetraetil-ammóniumion. A leggyakoribbak a változatos pengevakarók (kis, köröm alakú, hüvelykköröm alakú, hajógerinc alakú, orros). Az Ida szabálytalan (krumpli) alakú. Feltalálta az U alakú extraktort.