Mikor mondjuk, hogy két test egymással termikus egyensúlyban van?
Mindkét fenti válasz helyes. Ha a belső energiájuk megegyezik. Ha a hőmérsékletük megegyezik.
A B C
A test akkor van egyensúlyban, ha a két erő kiegyenlíti egymást, formula_7. A feljegyzések szerint mindössze két helyes válasz érkezett. Megjegyzendő, hogy a két hidrogéntípus között termikus egyensúly van. A jelenség legegyszerűbben termikus egyensúlyban, vagy nyugalmi állapotban írható le: a rendszer makroszkopikus jellemzői ekkor időben változatlanok, a rendszer dinamikus egyensúlyban van. A termelődés és a felszívódás normál esetben egyensúlyban van egymással. A diklór-monoxid és a hipoklórossav egymással kémiai egyensúlyban van. Vegyük észre, hogy a fenti folyamategyenlet csak két test létrejöttét mutatja. A fenti példát véve, azt is mondjuk, hogy a két szakasz hosszaránya 2/11. Mondjuk két embernek olyan tulajdonságát kell vizsgálni, amely két test közös tulajdonsága. Ha a két állapot betöltöttsége azonos ("N" = "N"), akkor a fényelnyelés és a fénykibocsátás egymással egyensúlyban van. Az átmenetiállapot-elmélet feltételezi, hogy még ha a reaktánsok és a termékek nincsenek is egyensúlyban egymással, az aktivált komplex kvázi-egyensúlyban van a reaktánsokkal. Bár hasonlóan használjuk őket, Austin szerint mégis van különbség, ha helyes példákkal megvizsgáljuk, hogy mikor helyes az egyiket, mikor a másikat használni. A két test természetes kötésben összefügg egymással. Helyes válasz esetén a tanulót megjutalmazzák. Ahhoz, hogy a test egyensúlyban legyen szükséges, hogy a testre ható erők eredője formula_1. Ha a test helyzete az idő viszonylatában egy adott vonatkoztatási rendszeren belül nem változik, arra azt mondjuk, hogy a test mozdulatlan vagy nyugalomban van. A Szphinx a helyes válasz hallatán elpusztult. Ha a válasz helyes, az ajtó kinyílik. Fontos követelmény, hogy a termikus és a kémiai folyamatok összhangban legyenek egymással. Mindkét forma helyes. Ha helyes a válasz, akkor megtudhatják, hogy a zseton hány forintot rejt. A könny termelődése és elvezetődése alapesetben egymással egyensúlyban van és a könny a kötőhártyatasakokban marad. Az így lelassult neutronokat termikus neutronoknak hívjuk, mert egyensúlyban vannak a reaktorban uralkodó hőmérséklettel. A csapdákból közvetlenül nem mehetünk át alapállapotba, a gerjesztett állapottal azonban termikus egyensúlyban vannak. A helyes válasz az "E" és a "7". Ha két fémet kontaktusba hoztak, köztük beáll a termikus egyensúly, Fermi-energiájuk azonos szintre áll, tehát a feszültségmérő egyensúlyban nem mutatna potenciálkülönbséget. A test akkor van egyensúlyban, ha a két erő kiegyenlíti egymást, formula_7. Ütközés (mechanika)

Az ütközés a klasszikus mechanikában az az esemény, mikor két test egymással érintkezik, ezáltal mozgási energiájuk, és/vagy sebességük megváltozik. Ha a két állapot betöltöttsége azonos ("N" = "N"), akkor a fényelnyelés és a fénykibocsátás egymással egyensúlyban van. Az átmenetiállapot-elmélet feltételezi, hogy még ha a reaktánsok és a termékek nincsenek is egyensúlyban egymással, az aktivált komplex kvázi-egyensúlyban van a reaktánsokkal. Ha a test helyzete az idő viszonylatában egy adott vonatkoztatási rendszeren belül nem változik, arra azt mondjuk, hogy a test mozdulatlan vagy nyugalomban van. Akkor mondjuk, hogy két közönséges tört közös nevezőn van, ha ugyanaz a közös nevezőjük. Egy merev test akkor van mechanikai egyensúlyban, ha a rá ható összes erő és nyomaték összege nulla. Megjegyzendő, hogy a két hidrogéntípus között termikus egyensúly van. Ha ilyen szám nincs, akkor azt mondjuk, hogy a test karakterisztikája 0 (ritkábban: végtelen). A termelődés és a felszívódás normál esetben egyensúlyban van egymással. A diklór-monoxid és a hipoklórossav egymással kémiai egyensúlyban van. A jelenség legegyszerűbben termikus egyensúlyban, vagy nyugalmi állapotban írható le: a rendszer makroszkopikus jellemzői ekkor időben változatlanok, a rendszer dinamikus egyensúlyban van. Egy test akkor van egyensúlyban a gravitációs erővel szemben, ha a tömegközéppontja az alátámasztási felület fölött helyezkedik el. Ha a két pálya egymással megegyezik, nincs szükség beavatkozásra, ellenkező esetben azonban két szituációt különböztetünk meg. Ha két egész szám az "m"-mel maradékosan elosztva ugyanannyit ad maradékul, akkor azt mondjuk, hogy ez a két egész szám egymással kongruens. Mondjuk két embernek olyan tulajdonságát kell vizsgálni, amely két test közös tulajdonsága. Azt mondjuk, hogy "G" tartalmazza "H"-t, ha "G"-nek van olyan részgráfja, mely megegyezik vagy izomorf "H"-val (az adott helyzettől függ). A két test természetes kötésben összefügg egymással. Például ha két test ütközés után összeragad, akkor a mozgási energiájuk nem marad meg, hanem nagyrészt hővé alakul, úgyhogy tömegük kis mértékben megnövekszik. A formula_8 összefüggés akkor és csakis akkor áll fent tetszőleges formula_2 esetén, ha formula_1, azaz kijelenthetjük, hogy egy test akkor és csakis akkor van egyensúlyban, ha a virtuális munka formula_11. Akkor mondjuk, hogy az formula_4 és formula_5 halmazok egyenlőek, ha minden elemük megegyezik, és ezt így jelöljük: formula_8. A matematikában akkor mondjuk, hogy két mennyiség egyenesen arányos, ha hányadosuk állandó. Ha egy izolált rendszer entrópiája maximális, a rendszer egyensúlyban van. Ahhoz, hogy a test egyensúlyban legyen szükséges, hogy a testre ható erők eredője formula_1. A test akkor van egyensúlyban, ha a két erő kiegyenlíti egymást, formula_7. Az egymással érintkező testek hőt közölnek egymással, azaz termikus kölcsönhatásba lépnek, és sűrűségükkel és térfogatukkal arányosan hőmérsékletük egymáshoz közelít. Ha a két állapot betöltöttsége azonos ("N" = "N"), akkor a fényelnyelés és a fénykibocsátás egymással egyensúlyban van. Az átmenetiállapot-elmélet feltételezi, hogy még ha a reaktánsok és a termékek nincsenek is egyensúlyban egymással, az aktivált komplex kvázi-egyensúlyban van a reaktánsokkal. Ha a test helyzete az idő viszonylatában egy adott vonatkoztatási rendszeren belül nem változik, arra azt mondjuk, hogy a test mozdulatlan vagy nyugalomban van. Akkor mondjuk, hogy két közönséges tört közös nevezőn van, ha ugyanaz a közös nevezőjük. Egy merev test akkor van mechanikai egyensúlyban, ha a rá ható összes erő és nyomaték összege nulla. Megjegyzendő, hogy a két hidrogéntípus között termikus egyensúly van. Ha ilyen szám nincs, akkor azt mondjuk, hogy a test karakterisztikája 0 (ritkábban: végtelen). A termelődés és a felszívódás normál esetben egyensúlyban van egymással. A diklór-monoxid és a hipoklórossav egymással kémiai egyensúlyban van. A jelenség legegyszerűbben termikus egyensúlyban, vagy nyugalmi állapotban írható le: a rendszer makroszkopikus jellemzői ekkor időben változatlanok, a rendszer dinamikus egyensúlyban van. Egy test akkor van egyensúlyban a gravitációs erővel szemben, ha a tömegközéppontja az alátámasztási felület fölött helyezkedik el. Ha két fémet kontaktusba hoztak, köztük beáll a termikus egyensúly, Fermi-energiájuk azonos szintre áll, tehát a feszültségmérő egyensúlyban nem mutatna potenciálkülönbséget. Ha a két pálya egymással megegyezik, nincs szükség beavatkozásra, ellenkező esetben azonban két szituációt különböztetünk meg. Ha két egész szám az "m"-mel maradékosan elosztva ugyanannyit ad maradékul, akkor azt mondjuk, hogy ez a két egész szám egymással kongruens. Mondjuk két embernek olyan tulajdonságát kell vizsgálni, amely két test közös tulajdonsága. Azt mondjuk, hogy "G" tartalmazza "H"-t, ha "G"-nek van olyan részgráfja, mely megegyezik vagy izomorf "H"-val (az adott helyzettől függ). A két test természetes kötésben összefügg egymással. A formula_8 összefüggés akkor és csakis akkor áll fent tetszőleges formula_2 esetén, ha formula_1, azaz kijelenthetjük, hogy egy test akkor és csakis akkor van egyensúlyban, ha a virtuális munka formula_11. Akkor mondjuk, hogy az formula_4 és formula_5 halmazok egyenlőek, ha minden elemük megegyezik, és ezt így jelöljük: formula_8. A matematikában akkor mondjuk, hogy két mennyiség egyenesen arányos, ha hányadosuk állandó. Ha egy izolált rendszer entrópiája maximális, a rendszer egyensúlyban van. Ahhoz, hogy a test egyensúlyban legyen szükséges, hogy a testre ható erők eredője formula_1. Két rendszerről akkor mondják, hogy hőegyensúlyban van egymással, ha

Ilyen módon a hőegyensúly két termodinamikai rendszer közötti reláció.