Melyik folyamat nem halmazállapotváltozás?
A vízpára lecsapódása az ablaküvegre. Cukor oldódása vízben. Víz párolgása. A jég vízzé alakulása. Jód szublimációja.
A B C D E
Ezen folyamat közben az energiaszint csökken, és a plazma-állapotú hidrogén-peroxidból vízpára és oxigén, valamint egyéb melléktermék keletkezik. Ezt egy, az ablaküvegre szerelhető mikrofonnal szokás megoldani. Fenn a magasban a levegő hűvösebb, és a vízpára ismét folyékony vízzé alakul – ez a folyamat a kondenzáció. Az ablakon keresztül kiragadja a pilótát; vére visszafröccsen az ablaküvegre. Vélhető, hogy a keletelés "(orientálás)" e mítosz lecsapódása. Alternatív megoldásként az összes mag láthatóvá tehető a kernel ütemező számára, amely eldönti, hogy melyik szál vagy folyamat melyik magnak lesz kiosztva. Az üstökös felszínéről nagy mennyiségű vízpára távozik. (A csőben az acetilénből kicsapódó vízpára buborékokat képez.) Mohinder nem tudja, hogy melyik ösvényt válassza, hogy melyik a végzete. Markov-folyamat

A Markov-folyamat avagy "Markoff-folyamat" egy olyan sztochasztikus folyamat, amely nem „emlékezik”. A szilícium-dioxid lecsapódása némi plusz hővel támogatja a reakció mihamarabbi végbemenetelét. Ha ez az időbeli elkülönítés valamiért nem lehetséges, akkor nem mondható meg, melyik jelenség az ok és melyik az okozat. Fény vagy vízpára hatására alkotóelemeire esik szét. Beprogramozzák őket, hogy melyik a jó, és melyik a nem jó gyógyszer. Nem világos, hogy melyik összetétel kapcsolódik a skalárpotenciálhoz, és melyik a vektorpotenciálhoz. A rend egyik képviselője az Entomophthora muscae, amelynek szétszóródott konídiumait gyakran láthatjuk az ablaküvegre tapadt légyhullák körül. Az ütemező osztja el az erőforrásokat, ő dönt arról, hogy ha több folyamat igényli ugyanazokat az erőforrásokat, akkor melyik kapja meg. Nem mindegy, hogy az aszimmetrikus abroncsoknak melyik fele van kívül (nagyobb igénybevétel), és melyik fele belül (kisebb igénybevétel), vagyis hogy melyik abroncs kerüljön jobb oldalra, melyik bal oldalra. A névegyezés nem kötelező, a részprogramok csak a sorrendből tudják, hogy melyik változó melyik. Számos tanulmányban vitáztak már arról, hogy melyik kezelési folyamat a hatékonyabb, mégis, csak egyetlenegyben vizsgálták a kérdést statisztikailag. Alkotásaira jellemzőek a sötét tónusok, árad belőlük a drámaiság, a feszültség, az irracionális és szürreális világ lecsapódása. Ezek között van a metán, a vízpára, a nitrogén-dioxid és az acetilén. A legfontosabb nyomelem a kevesebb mint 0,5%-ot kitevő vízpára. Valahogy egymásba voltak gabalyodva és nem tudtam megmondani melyik fej melyik testhez tartozik. Ez a folyamat nem visszafordítható. A LiBr vízben történő oldódása erősen exoterm folyamat. Ugyanis a kénsav vízben való oldódása erősen exoterm folyamat. A kénsav vízben való oldódása exoterm folyamat, ezért nagyon felmelegszik. [A kálium-nitrát oldódása vízben egy endoterm "fizikai folyamat", melynek során a víz "lehűl".] A fémionok oldódása elektronleadással járó folyamat, vagyis oxidáció. Xenonsav

A xenonsav egy nemesgázvegyület, mely a xenon-trioxid vízben történő oldódása során keletkezik. Ez a folyamat hideg vízben lassan, meleg vízben gyorsabban megy végbe. Később megjelentek a cukorpasztillák, melyek cukor vízben való
feloldásával készítettek. Vízben rendkívül oldékony, valamint a folyamat erősen exoterm. Ez a folyamat a vízben lévő oxigént felhasználja. Mivel a folyamat megfordítható, ezáltal raktározódik el a fölös cukor is. Az illók mennyisége csökken a hőmérséklet növekedésével (mert az illók oldódása exoterm folyamat), és általában nő a nyomás növekedésével. Házilag elkészíthető keverékkel: 4 púpozott teáskanál cukor, fél teáskanál só 1 liter forralt vagy palackozott (nem szénsavas) vízben feloldva. Pontosabban, a cukor tartósítószerként hat a termékben lévő vízben, ami meggátolja a mikroorganizmusok növekedését. A folyamat vízben oldott nátrium-klorid elektrolízise során megy végbe. A gázok oldódása általában nem jár kémiai átalakulással (a levegőnél nem jár, de pl. Bár a pirit oldódása a savas bányavízben egy természetes folyamat, acidofilek jelenléte felgyorsítja például az M. sedula ami megtalálható ezekben a környezetekben. A 250°C fölé hevített cukor már feketére színeződik, keserű ízű lesz, vízben már alig oldódik. Hideg vízben nem, forró vízben oldódik. Főzött tápiókagyöngyök, egyéb keverékek és adalékok (mint vanília, méz, szirupok és cukor) hozzáadásával zárul a folyamat. Alternatív megoldásként az összes mag láthatóvá tehető a kernel ütemező számára, amely eldönti, hogy melyik szál vagy folyamat melyik magnak lesz kiosztva. Vízben nem oldódik. Vízben nem oldódik. Vízben nem oldódik. Vízben nem oldódik. Ezekben a medencékben a víz párolgása miatt megnő a sókoncentráció, ami ideális környezet a növekedéséhez. A csapadékmennyiség a tónál 600–700 mm/év, a lejtőkről lefolyó víz 1000–1500 mm, a víz párolgása pedig 500 mm körüli. Az ürülék párolgása hűti vérkeringésüket. A fizika törvényei szerint a víz párolgása hőenergiát igényel, ami számszerűsítve azt jelenti, hogy szobahőmérsékleten 1 g víz elpárologtatása a bőrfelületről 0,58 kcal (2,44 kJ) hőelvonással jár. Víz hozzáadására megszűnnek, tehát a folyamat visszafordítható, reverzibilis. Alternatív megoldásként az összes mag láthatóvá tehető a kernel ütemező számára, amely eldönti, hogy melyik szál vagy folyamat melyik magnak lesz kiosztva. A folyamat még nem ért véget, amit jól mutatnak az egykori római városok víz alá süllyedt romjai. Az észterek képződése megfordítható folyamat, az észterek víz hatására könnyen hidrolizálnak. Markov-folyamat

A Markov-folyamat avagy "Markoff-folyamat" egy olyan sztochasztikus folyamat, amely nem „emlékezik”. Mohinder nem tudja, hogy melyik ösvényt válassza, hogy melyik a végzete. 3 milliárd évvel ezelőtt a földi légkör is főleg széndioxidból állt, majd a megjelenő kék és zöld moszatok, valamint a víz párolgása változtatta a maihoz hasonlatossá. Ennek a legismertebb folyamata az óceánok párolgása, amelyekből felhők képződnek. Beprogramozzák őket, hogy melyik a jó, és melyik a nem jó gyógyszer. Nem világos, hogy melyik összetétel kapcsolódik a skalárpotenciálhoz, és melyik a vektorpotenciálhoz. A folyadékok párolgása során a gáztérben a folyadék gőze jelenik meg. Valahogy egymásba voltak gabalyodva és nem tudtam megmondani melyik fej melyik testhez tartozik. – Mert nem tudom, melyik volt – válaszolta. Így nem tudni, melyik nyelvcsaládba tartozhatott. Nem tudni, melyik sírba temették Uszeramont. Nem tudni, melyik uralkodó lánya volt. Nem tudni, melyik uralkodó idejében élt. Nem tudni, melyik uralkodó lánya volt. [A kálium-nitrát oldódása vízben egy endoterm "fizikai folyamat", melynek során a víz "lehűl".] Az úgynevezett anionos polimerizációs folyamat során a cianoakrilát monomerek a víz hatására egymáshoz kötődnek. Számos tanulmányban vitáztak már arról, hogy melyik kezelési folyamat a hatékonyabb, mégis, csak egyetlenegyben vizsgálták a kérdést statisztikailag. A hőmérséklet kiegyenlítődésekor a jég egy része visszaalakul vízzé. A jég más dologgá, vízzé, a víz pedig gőzzé alakul át. A mitokondriumokban pedig az oxigén vízzé, NADH NAD-szá és szukcinát fumaráttá alakulása hozza létre a protongradienst. Fenn a magasban a levegő hűvösebb, és a vízpára ismét folyékony vízzé alakul – ez a folyamat a kondenzáció. A degemináció a geminációval ellentétes folyamat, azaz a gemináta rövid mássalhangzóvá alakulása. A Golf-áramlatot a Grönlandi-tenger jég borította vizeiben végbemenő folyamat tartja mozgásban. Az egyik legveszélyesebb folyamat elvben a jég átkristályosodása, amely a környezet hőmérsékletváltozásának függvénye. A gyógypedagógiai folyamat, a gyógypedagógiai eszme- és intézményrendszer alakulása a legrégibb időktől napjainkig. "A vér nem válik vízzé" című filmjével John Woo újra stílust váltott. Alternatív megoldásként az összes mag láthatóvá tehető a kernel ütemező számára, amely eldönti, hogy melyik szál vagy folyamat melyik magnak lesz kiosztva. Kardja a tenger hullámait idézve vízzé változik. Sabatier-folyamat

A Sabatier reakció egy vegyipari technológia a hidrogén és szén-dioxid magas hőmérsékleten és nyomáson történő metánná és vízzé alakítására nikkel katalizátor jelenlétében. Mohinder nem tudja, hogy melyik ösvényt válassza, hogy melyik a végzete. Markov-folyamat

A Markov-folyamat avagy "Markoff-folyamat" egy olyan sztochasztikus folyamat, amely nem „emlékezik”. Beprogramozzák őket, hogy melyik a jó, és melyik a nem jó gyógyszer. Nem világos, hogy melyik összetétel kapcsolódik a skalárpotenciálhoz, és melyik a vektorpotenciálhoz. A karbonsavakat kvantitatíven szén-dioxiddá és vízzé oxidálja. Kondenzációs folyamat közben keletkeznek, ami azt jelenti, hogy a monomerek makromulekulává alakulása során melléktermék, jobbára víz keletkezik. Más folyamat alakította a "pluviális tavakat", amelyek a jég által elzárt tengeri lefolyások miatt duzzadtak fel a jéghatár közelében. A névegyezés nem kötelező, a részprogramok csak a sorrendből tudják, hogy melyik változó melyik. Számos tanulmányban vitáztak már arról, hogy melyik kezelési folyamat a hatékonyabb, mégis, csak egyetlenegyben vizsgálták a kérdést statisztikailag. Fördék esetében a belföldi jég útját nem állták hegyoldalak, így a jég pusztító ereje nem koncentrálódott csupán a felület egy részére. 512 °C-on vízzé és kalcium-oxiddá bomlik. Végül a nagy nyomás következtében, néhány atom vízzé tömörül. A jég olvadása közben már nem mélyül tovább. Tipikus példa a jód vagy a kámfor szublimációja, de lényegében sok szilárd anyag szublimál, ezért érezzük az illatukat. A jód fentebb nem tárgyalt, hasadási termékként keletkező izotópjainak (jód-128, jód-130, jód-132 és jód-133) felezési ideje csak néhány óra vagy perc, ami felhasználásukat szinte lehetetlenné teszi. A folyamat során a jód színét veszti, épp ezért a barna szín intenzitása a hatékonyság indikátora. Ezekben az esetekben jód adása nem javasolt. Jód-heptafluorid

A jód-heptafluorid vagy jód(VII)-fluorid interhalogén vegyület, képlete IF. Jód-monobromid

A jód-monobromid interhalogén vegyület. Ennek forrása lehet a szárazjég lassú szublimációja a hold jeges felszínéről. Ebben fejeződik ki a művész intellektuális humanizmusa és annak művészi szublimációja." Alternatív megoldásként az összes mag láthatóvá tehető a kernel ütemező számára, amely eldönti, hogy melyik szál vagy folyamat melyik magnak lesz kiosztva. A kén-jód ciklus három kémiai reakcióból áll, a folyamat nettó reakciója a víz felbontása alkotóelemeire: oxigénre és hidrogénre. Jód-monoklorid

A jód-monoklorid interhalogén vegyület, képlete ICl. Jód-triklorid

A jód-triklorid interhalogén vegyület, képlete ICl. Jód-pentafluorid

A jód-pentafluorid interhalogén vegyület, képlete IF. Jód-monofluorid

A jód-monofluorid interhalogén vegyület, képlete IF. : jód, kén. : jód, kámfor). Halogénekkel eltérő összetételű vegyületeket alkot, jód nem hat rá. Nem tudunk sokat a jód-trifluoridról, mert annyira instabil. Jód-trifluorid

A jód-trifluorid egy interhalogén vegyület, képlete IF. Hatására a jód oxidáció, a jód bejutása és szerves kötése nő. Markov-folyamat

A Markov-folyamat avagy "Markoff-folyamat" egy olyan sztochasztikus folyamat, amely nem „emlékezik”. A króm, a réz, a jód, a mangán, a molibdén, a szelén és a cink esszenciális nyomelemek, számos anyagcsere folyamat szereplői. Mohinder nem tudja, hogy melyik ösvényt válassza, hogy melyik a végzete. Az egyéb tápanyag attól függ, melyik összetevőről van szó, a lazacban a D-vitamin sok, a tengeri rákban a kalcium és a jód. Ebből az izotópból előállítható gyakori izotóp például jód-123 vagy jód-124.