Az alábbi kijelentések közül melyik következik a hőtan első főtételéből?
Alacsonyabb hőmérsékletű helyről magasabb hőmérsékletű helyre csak energiabefektetés árán áramolhat hő. Az abszolút nulla fok hőmérsékletet csak megközelíteni lehet, elérni nem. Nincs olyan periodikusan működő hőerőgép, amelynek hatásfoka meghaladja a 100%-ot.
A B C
Ez azt jelenti, hogy a magasabb hőmérsékletű közegből hő áramlik át az alacsonyabb hőmérsékletű közeg irányába. Másképp fogalmazva a hő nem mehet át spontán módon alacsonyabb hőmérsékletű testről, magasabb hőmérsékletű testre." Hő áramlik a nagyobb hőmérsékletű helyről a kisebb hőmérsékletű felé. Hő áramlik a nagyobb hőmérsékletű helyről a kisebb felé. Egyetlen hőerőgép hatásfoka sem lehet jobb a Carnot-körfolyamat ideális hatásfokánál, ahol a hő egy magasabb hőmérsékletű tartályból egy alacsonyabb hőmérsékletű tartályba áramlik munkavégzés közben. Hőszivattyú

A hőszivattyú olyan berendezés – kalorikus gép –, mely arra szolgál, hogy az alacsonyabb hőmérsékletű környezetből hőt vonjon ki és azt magasabb hőmérsékletű helyre szállítsa. Clausius a termodinamika második főtételét a hő fogalmát felhasználva fogalmazta meg: Nincs olyan folyamat, amelynek eredményeként a hő külső munkavégzés nélkül az alacsonyabb hőmérsékletű rendszer felől a magasabb hőmérsékletű felé adódna át. Hőnek nevezzük azt az energiát, amit egy kölcsönhatás során a magasabb hőmérsékletű test átad egy alacsonyabb hőmérsékletű testnek. A magasabb hőmérsékletű sorozat tagjai a kiömlési kőzetekben, az alacsonyabb hőmérsékletű sorozat tagjai pedig a mélységi kőzetekben fordulnak elő gyakrabban. Hűtőközeg

A hűtőközeg olyan anyag, amely valamilyen hűtőgépben lehetőséget ad arra, hogy hőt szállítsunk alacsony hőmérsékletű helyről magas hőmérsékletű helyre. Továbbá ismert, hogy két test érintkezésekor a hő a magasabb hőmérsékletű testről az alacsonyabb hőmérsékletű testre spontán megy át, de az ellentétes irányú spontán hőátadás nem valósítható meg annak ellenére, hogy nem mond ellent az első főtételnek. Az első megfogalmazójaként számon tartott Rudolf Clausius a hő fogalmának segítségével a hőcsere irányát határozta meg:"Nincs olyan folyamat, amelynek eredményeképpen a hő az alacsonyabb hőmérsékletű rendszer felől a magasabb hőmérsékletűnek adódik át. A fotoszféra fölött helyezkedik el az alacsonyabb hőmérsékletű kromoszféra. Mindezt szabatosan a Fourier-"féle hővezetési törvény" fejezi ki:   

formula_1

ahol a negatív előjel azt jelzi, hogy a hő a magasabb hőmérsékletű helytől az alacsonyabb felé áramlik. Minden körfolyamatnál van a folyamatnak egy magasabb hőmérsékletű (felső) és egy alacsony hőmérsékletű (alsó) része. Eddig csak a két nagyságrenddel alacsonyabb hőmérsékletű- égitestek esetén figyeltek meg hasonlót. A mázatlan égetés alacsonyabb hőmérsékletű, a második, mázas égetés legalább 100 °C-kal magasabb hőmérsékleten történik. A napfoltok a fotoszférában található, a környezetüknél 1–2 ezer kelvinnel alacsonyabb hőmérsékletű – jellemzően 4000 K hőmérsékletű –, sötét területek. Ezután fokozatosan alacsonyabb hőmérsékletű zuhanyzások és fürdőzések sorozata következett. Azonban csak az agy érzékeli úgy, hogy meleg van, valójában a test normális vagy alacsonyabb hőmérsékletű. Szabad proton csak energiabefektetés árán képes neutronná alakulni egy elektronnal. Sztratoszféra

A sztratoszféra a Föld légkörének azon rétege, amelyben a magasabb hőmérsékletű légrétegek feljebb, az alacsonyabb hőmérsékletűek pedig lejjebb helyezkednek el. Az alacsony hőmérsékletű kristályszerkezet 610 °C felett alakul át a magasabb hőmérsékletűvé. Az erőgép ciklusok hőenergiát alakítanak át mechanikai munkává, a hőszivattyú ciklusok pedig kis hőmérsékletű hőt emelnek fel magasabb hőmérsékletűre mechanikai munka bevezetése árán. Ennek eredményeképpen alakulnak ki az alacsonyabb hőmérsékletű foltok, amelyek kevesebb fényt bocsátanak ki. A termodinamika I. főtételéből következik, hogy abszolút nulla fokon a testek nem rendelkeznek energiával. A folyékony hélium nyomásának csökkentésével még alacsonyabb hőmérsékletet ért el, 1,5 K-t.

Abszolút nulla fok nem érhető el mesterségesen, bár el lehet érni hőmérsékletet az abszolút nulla fok közelében kriogénhűtők használata révén. Az abszolút nulla fok pontosabb elméleti megértésével a tudósoknak csak egyre nőtt a vágyuk, hogy minél jobban megközelíthessék ezt a hőmérsékletet laboratóriumi körülmények között. Ez viszont nem következik be, mert a testek (részecskék) energiaszintje az abszolút nulla fok felé közelítve kitér, és sosem csökken nullára. Az ilyen, valóban negatív hőmérsékletű rendszerek nem hidegebbek, mint az abszolút nulla fok. Az abszolút nulla fok az a hőmérséklet, amelynél a testből nem nyerhető ki hőenergia. A termodinamikai hőmérséklet skálája abszolút skála, mivel egy alapvető, nem relatív pontot is meghatároz: zéruspontja az abszolút nulla fok. Megpróbálta a héliumot tovább hűteni és még abban az évben a Joule–-Thomson-hatást alkalmazva sikerült az abszolút nulla fok fölött 1,5 K hőmérsékletet elérnie. Az ellenállás bizonyos fémeknél, illetve kerámiáknál az abszolút nulla fok (azaz ) közelében gyakorlatilag nullává válik. Abszolút nulla fok körüli elektromos méréseit először platinával végezte, majd arannyal. Azt is megerősítették, hogy az ilyen oszlop készítéséhez szükséges hőmérsékletet nem lehet szénégetéssel elérni. Abszolút nulla fok

Az abszolút nulla fok a termodinamikai hőmérsékleti skála legalsó határa, egy olyan állapot, ahol az ideális hűtött gáz entalpiája és entrópiája megközelíti a minimum értékét, ezt a minimum értéket 0-nak tekintjük. A fajlagos ellenállás bizonyos fémeknél, illetve kerámiáknál az abszolút nulla fok (azaz ) közelében gyakorlatilag nullává válik. Egy másik probléma a várható Casimir-erő számításánál az, hogy a kísérleteket nem az abszolút nulla fok közelében végzik, hanem általában szobahőmérsékleten. Míg az első vizsgált anyagoknál ez a hőmérséklet az abszolút nulla fok közelében volt, ma már ismeretesek jóval magasabb hőmérsékleten szupravezetővé váló anyagokat. A gázturbinás és gőzturbinás ciklusok kombinációjával magas hőbevezetési hőmérsékletet és alacsony hőleadási hőmérsékletet lehet elérni. Az abszolút minimális rögzített hőmérséklet -34 Celsius fok és az abszolút maximum 32 Celsius fok. A kriogenikusok a Kelvin-, vagy a Rankine-skálát használják a hőmérséklet mérésére, amelyek kezdőpontja az abszolút nulla fok, nem a Celsius-, vagy a Fahrenheit-skálákat, amelyek nulla pontja más. Egészen alacsony, illetve magas hőmérsékletet is kibír, -234 °C-tól (ami csak 39 °C-kal van az abszolút nulla felett) egészen a 4980 °C-ig. Hétköznapi vezetőanyagok, mint a réz és ezüst esetében szennyeződések miatt fennáll egy alsó határ; közönséges réznél abszolút nulla fok közelében sem nulla az ellenállás. Két faktor határozza meg: a nulla kelvin az abszolút nulla fok (amikor a molekulák már nem végeznek hőmozgást), és az egy kelvin különbség a víz hármasponti hőmérsékletének 1/273,16-od része. Tömegközlekedéssel csak busszal lehet megközelíteni. Csak kötélen ereszkedéssel lehet megközelíteni. Az "N" nem lehet végtelen, mert csak véges sok egész van a nulla és az első "r" maradék között. Az eredményül kapott végtelen soroknak csak véges sok nem nulla tagja lehet. Differenciális alakban:

"Következménye": Nincs olyan periodikusan működő gép, ú.n. 3. törvény: A villamos gépek hatásfoka elméletben tetszőlegesen megközelítheti a 100%-ot. A termodinamika első főtételéből írható:

ahol

Az energiaátalakító berendezés (legyen az hűtőgép, hőszivattyú, vagy erőgép) hatásfoka általánosságban a hasznos munka és a befektetett energia viszonya. Márvány

A márvány olyan, kalcitból és/vagy dolomitból álló metamorf kőzet, amelynek karbonátásvány-tartalma az 50%-ot meghaladja. "Két adott hőtartály között működő hőerőgépek közül a reverzibilis Carnot-ciklus szerint működő hőerőgépnek maximális a termikus hatásfoka". A termodinamika I. főtételéből következik, hogy abszolút nulla fokon a testek nem rendelkeznek energiával. meleg motorok, mivel normális üzemi hőfokuk meghaladja a 100 °C-ot. A 2000-es népszámlálási értékek alapján csak négy olyan település van az államban, amelynek lakossága meghaladja a 100 ezer főt. Hőerőgép

A hőerőgép olyan valóságos vagy elméleti erőgép, amely hőenergiát mechanikai munkává alakít át. Másnap kijelentette: „Nincs olyan, hogy hindu, nincs olyan, hogy muzulmán, melyik utat kövessem hát? Jelenleg nem ismerünk olyan alternatív energiaforrást, amelynek hatásfoka vetekedne az ősmaradványi (fosszilis) energiaforrások bármelyikével. A hőátadási folyamat lehetővé teszi, hogy az összes hőerőgép közül a legjobb hatásfokot nyújtsa: hatásfoka megközelítheti annak az ideális Carnot-körfolyamatnak a hatásfokát, amely az alkalmazott szerkezeti anyagoknál gyakorlatilag elérhető. Termálvíz

A Termálvíz vagy hévíz az a felszín alatti víz, amelynek hőmérséklete meghaladja a 20 °C-ot. A városi lakosság aránya meghaladja a 80%-ot, miközben önálló közigazgatási központja, igazi nagyvárosa nincs. Összehasonlítva az Otto-körfolyamattal, annak termikus hatásfoka azonos kompresszióviszony esetén meghaladja a Diesel ciklusét. Megaváros

A megaváros olyan agglomeráció, amelynek teljes népessége meghaladja a tízmillió főt. Alkoholtartalma meghaladja a 40%-ot. Kialakítása lenyűgöző: 18 épületszigetből áll, melyek közül számos magassága meghaladja a 100 métert. Egyetlen hőforrásból működő hőerőgép megvalósításával sokan próbálkoztak, de az igyekezetet minden esetben kudarc kísérte. A vezérlőegység jelzi, hogy melyik utasítás következik. Hőtan. Piaci részesedése éppen meghaladja az 50%-ot. A teljesség igénye nélkül az alábbi kijelentések képezték vizsgálat tárgyát: Az elemi kijelentések a világról tett kijelentések, a logikai kijelentések tautológiák. Az átlagos hatásfok meghaladja a 94%-ot, de elérheti a 96,5%-ot is.