Melyik anyag sűrűsége a legkisebb az alábbiak közül?
A 3 °C-os desztillált vízé. Az 5 °C-os desztillált vízé. Az 1 °C-os desztillált vízé.
A B C
Sűrűsége kisebb, mint a vízé. A 0 °C-os víz sűrűsége ugyanis nagyobb, mint a 0 °C-os jég sűrűsége. A nehézvíz sűrűsége körülbelül 10%-kal nagyobb, mint a normál vízé. Nagyobb fekete lyuk sűrűsége kisebb lehet, mint a vízé vagy a levegőé. Ennek megfelelően a 4 °C-os víz sűrűsége maximális. Mint ismeretes, a víz relatív térfogata +4°C-on a legkisebb, sűrűsége a legnagyobb. A frissen desztillált anyag kék színű, illékony folyadék. Desztillált víz esetében a csepp 200-240 °C-os kanálban 60 másodpercig is „élhet”. Ennek az egyensúlyra vezető folyamatnak az eredményeként az oldott anyag kémiai potenciálja a töményebb oldatban csökken (a vízé pedig nő), a kisebb koncentrációjú oldatban pedig az oldott anyag kémiai potenciálja megnő (a vízé pedig csökken). A Dunántúli- és az Északi-középhegységben a legkisebb az állomány sűrűsége. Néhány anyag sűrűsége:
Az egyesített gáztörvényből a moláris tömeg formula_2. A tiszta antimon(III)-klorid 73 °C-on kristályosodik és egy átlátszó, lágy, vajszerű anyag keletkezik, sűrűsége formula_5
3,0. Egy topologikus tér sűrűsége megegyezik legkisebb sűrű részhalmazának számosságával. A Galilei-holdak közül a Kallisztonak van a legkisebb sűrűsége, csak 1,86 g/cm³, 40%-a jég, 60%-a kő/vas. Forráspontja (a jellemző 80%-os tisztaság esetén) 138–139 °C, lobbanáspontja 50 °C, sűrűsége körülbelül 1,0 g/ml, gőznyomása 20 °C-on 1 Hgmm. 824 °C-os olvadáspontjával és 1196 °C-os forráspontjával az összes fém közül az itterbiumnak legszűkebb a folyadékállapoti hőmérséklet-tartománya. 3 különböző szám valódiosztó-összegeként áll elő, ezek közül a legkisebb az 1780. Az anyag sűrűsége a hőmérséklethez hasonlóan csökkenő karakterisztikát mutat, csak sokkal erőteljesebb mértékben. Hasonló jelenségek többek között a folyadékok sűrűsége, az anyag rugalmassága, vagy húzószilárdsága is. A tározóban maradt anyag nagyobb sűrűsége miatt annak terjedését lassabbnak gondolták. A forráspontja +98,4 °C, a sűrűsége 0,6837 g/ml (20 °C-on). Úgy vélte, hogy az atomok az anyag legkisebb részecskéi. A Földön két fő anyag-körforgás figyelhető meg: a széndioxidé és a vízé, mindkét körforgás közvetítő közege a légkör. A víznek +4 °C-on a legnagyobb a sűrűsége. Sűrűsége 20 °C-on 2,889 g/cm³. Sűrűsége kisebb, mint a vízé. A 0 °C-os víz sűrűsége ugyanis nagyobb, mint a 0 °C-os jég sűrűsége. A nehézvíz sűrűsége körülbelül 10%-kal nagyobb, mint a normál vízé. Nagyobb fekete lyuk sűrűsége kisebb lehet, mint a vízé vagy a levegőé. Ennek megfelelően a 4 °C-os víz sűrűsége maximális. Mint ismeretes, a víz relatív térfogata +4°C-on a legkisebb, sűrűsége a legnagyobb. Ennek az egyensúlyra vezető folyamatnak az eredményeként az oldott anyag kémiai potenciálja a töményebb oldatban csökken (a vízé pedig nő), a kisebb koncentrációjú oldatban pedig az oldott anyag kémiai potenciálja megnő (a vízé pedig csökken). A frissen desztillált anyag kék színű, illékony folyadék. Desztillált víz esetében a csepp 200-240 °C-os kanálban 60 másodpercig is „élhet”. A Dunántúli- és az Északi-középhegységben a legkisebb az állomány sűrűsége. Néhány anyag sűrűsége:
Az egyesített gáztörvényből a moláris tömeg formula_2. 824 °C-os olvadáspontjával és 1196 °C-os forráspontjával az összes fém közül az itterbiumnak legszűkebb a folyadékállapoti hőmérséklet-tartománya. Úgy vélte, hogy az atomok az anyag legkisebb részecskéi. Egy időben úgy gondolták, az atom az anyag legkisebb építőköve. Ezek közül gyakoribbak az alábbiak. Az anyag sűrűsége a hőmérséklethez hasonlóan csökkenő karakterisztikát mutat, csak sokkal erőteljesebb mértékben. Hasonló jelenségek többek között a folyadékok sűrűsége, az anyag rugalmassága, vagy húzószilárdsága is. Egy topologikus tér sűrűsége megegyezik legkisebb sűrű részhalmazának számosságával. A tiszta antimon(III)-klorid 73 °C-on kristályosodik és egy átlátszó, lágy, vajszerű anyag keletkezik, sűrűsége formula_5
3,0. Ugyanebben az időszakban a hegyvidékekre és 5-6 °C-os átlagos hőmérséklet és 0 °C-os átlagos minimum hőmérséklet jellemző. A három közül a legkisebb: 5-7 centiméter hosszúra nő meg. Forráspontja (a jellemző 80%-os tisztaság esetén) 138–139 °C, lobbanáspontja 50 °C, sűrűsége körülbelül 1,0 g/ml, gőznyomása 20 °C-on 1 Hgmm. Az alábbiak a 2016-os állapotot tartalmazzák. 10 °C a középhőmérséklet, az említett geotermikus gradiens mellett 1 km mélységben 60 °C, 2 km mélységben 110 °C a kőzetek hőmérséklete és az azokban elhelyezkedő vízé is. A Galilei-holdak közül a Kallisztonak van a legkisebb sűrűsége, csak 1,86 g/cm³, 40%-a jég, 60%-a kő/vas. Sűrűsége kisebb, mint a vízé. A 0 °C-os víz sűrűsége ugyanis nagyobb, mint a 0 °C-os jég sűrűsége. A nehézvíz sűrűsége körülbelül 10%-kal nagyobb, mint a normál vízé. Nagyobb fekete lyuk sűrűsége kisebb lehet, mint a vízé vagy a levegőé. Ennek megfelelően a 4 °C-os víz sűrűsége maximális. Mint ismeretes, a víz relatív térfogata +4°C-on a legkisebb, sűrűsége a legnagyobb. A 4 °C-os víz köbdeciméterenként 1 kilogrammot nyom, ez a többi anyag sűrűségmeghatározásánál a viszonyítási alap, az 1 egység. Ennek az egyensúlyra vezető folyamatnak az eredményeként az oldott anyag kémiai potenciálja a töményebb oldatban csökken (a vízé pedig nő), a kisebb koncentrációjú oldatban pedig az oldott anyag kémiai potenciálja megnő (a vízé pedig csökken). A frissen desztillált anyag kék színű, illékony folyadék. Desztillált víz esetében a csepp 200-240 °C-os kanálban 60 másodpercig is „élhet”. Forráspontja (a jellemző 80%-os tisztaság esetén) 138–139 °C, lobbanáspontja 50 °C, sűrűsége körülbelül 1,0 g/ml, gőznyomása 20 °C-on 1 Hgmm. A Dunántúli- és az Északi-középhegységben a legkisebb az állomány sűrűsége. 10 °C a középhőmérséklet, az említett geotermikus gradiens mellett 1 km mélységben 60 °C, 2 km mélységben 110 °C a kőzetek hőmérséklete és az azokban elhelyezkedő vízé is. Néhány anyag sűrűsége:
Az egyesített gáztörvényből a moláris tömeg formula_2. 824 °C-os olvadáspontjával és 1196 °C-os forráspontjával az összes fém közül az itterbiumnak legszűkebb a folyadékállapoti hőmérséklet-tartománya. Úgy vélte, hogy az atomok az anyag legkisebb részecskéi. Az év leghidegebb hónapja január, -1 °C-os középhőmérséklettel. A leghidegebb hónap -1 °C-os átlaghőmérsékletével január, míg július 18 °C-os átlagértékével az év legmelegebb periódusa. Egy időben úgy gondolták, az atom az anyag legkisebb építőköve. Ezek közül gyakoribbak az alábbiak. Az anyag sűrűsége a hőmérséklethez hasonlóan csökkenő karakterisztikát mutat, csak sokkal erőteljesebb mértékben. Hasonló jelenségek többek között a folyadékok sűrűsége, az anyag rugalmassága, vagy húzószilárdsága is. Egy topologikus tér sűrűsége megegyezik legkisebb sűrű részhalmazának számosságával. Az évi középhőmérséklet 1–2 °C-kal elmarad a 10 °C-os országos átlagtól. Az évi középhőmérséklet 1–2 °C-kal elmarad a 10 °C-os országos átlagtól.