Melyik sorban szerepelnek olyan vegyületek, amelyek mindegyike adja az ezüsttükör-próbát?
Glükóz, acetaldehid, cellobióz Aceton, butanon, formaldehid Propanol, ecetsav, glükóz Acetaldehid, formaldehid, butanon Aceton, ecetsav, maltóz
A B C D E
Az aceton, mint a többi keton, nem tekinthető redukálószernek, nem adja sem az ezüsttükör-, sem a Fehling-próbát. Fehling- és ezüsttükör-próbakor is a glükóz enyhe oxidációja játszódik le. Aliciklusos vegyületek

Az aliciklusos vegyületek olyan alifás szerves vegyületek, amelyek gyűrűt is tartalmaznak. A glükóz redukáló hatású, Fehling-próbát, ezüsttükörpróbát mutatja. A molekula létrejöhet két egyforma (például 2 "α-glükóz" → maltóz, 2 β-glükóz → cellobióz) vagy két különböző monoszacharid ("1 β-fruktóz" + "1 α-glükóz" → szacharóz) kapcsolatából. A vegyiparban az acetaldehid az ecetsav, egyes észterek és más vegyületek gyártásának köztiterméke. A molekula létrejöhet két egyforma (például 2 "α-glükóz" → maltóz, 2 β-glükóz → cellobióz), vagy két különböző monoszacharid ("1 β-fruktóz" + "1 α-glükóz" → szacharóz (répacukor) kapcsolatából. A kémiai tényezők között azok a vegyületek szerepelnek, amelyek DNS-károsító hatásúak. A felsorolt vegyületek mindegyike erősen higroszkópos. A ketonok az aldehidekkel ellentétben enyhe oxidációs hatásra nem oxidálódnak, így nem adják sem az ezüsttükör-, sem a Fehling-próbát. Tej is adja a biuret-próbát. Policiklusos vegyületek

A szerves kémiában a policiklusos vagy többgyűrűs vegyületek olyan vegyületek, amelyek legalább két zárt atomgyűrűvel rendelkeznek. Az inner join a full join olyan részhalmaza, amely sorban nem szerepelnek (null) értékek. Olyan aromás vegyületek ezek, amelyek két vagy több benzolgyűrűt tartalmaznak. Vegyük észre, hogy a fenti vegyületek mindegyike oxid. A glükóz adja a legnagyobb energiát, égéssel bontódik. Az formula_73 tagok mind szerepelnek a formula_34 sorban. Az első sorban rendre a polinom együtthatói szerepelnek. Nitrovegyületek

A nitrovegyületek olyan szerves vegyületek, amelyek egy vagy több nitrocsoportot (–) tartalmaznak. Nitrilek

A nitrilek olyan szerves vegyületek, amelyek −C≡N funkciós csoportot tartalmaznak. A glükóz vérplazmában oldott mennyisége adja a vércukor-szintet. A legismertebb fraktálok önhasonlóak: olyan részekből állnak össze, amelyek mindegyike nagyítással az egészbe vihető. A szén- és oxigéntartalmú vegyületek egyik megnyilvánulási formái a szénhidrátok (CHO), amelyek átalakításából az élőlények energiájukat fedezik (a hat szénatomos cukor, a glükóz biológiai oxidációja). Az alifás aldehidektől eltérően azonban nem adja a Fehling-próbát és az ezüsttükörpróbát. Ezért adja az aldehidekre jellemző ezüsttükör próbát: 

<chem>HCOOH + 2Ag+ + 2OH- = CO2 + 2Ag + 2H2O</chem>

Emiatt a formaldehid ezüsttükörpróbája során keletkező hangyasav tovább oxidálódik szén-dioxiddá, így a formaldehid kétszer anyagmennyiségű ezüstöt választ le, mint a többi egyértékű aldehid. Az aceton, mint a többi keton, nem tekinthető redukálószernek, nem adja sem az ezüsttükör-, sem a Fehling-próbát. Ezért adja az aldehidekre jellemző ezüsttükör próbát: 

<chem>HCOOH + 2Ag+ + 2OH- = CO2 + 2Ag + 2H2O</chem>

Emiatt a formaldehid ezüsttükörpróbája során keletkező hangyasav tovább oxidálódik szén-dioxiddá, így a formaldehid kétszer anyagmennyiségű ezüstöt választ le, mint a többi egyértékű aldehid. Ezek közül a formaldehid mind a 2 próbát adja, hiszen ő maga is tartalmaz formilcsoportot. Izobutilén (2-metilpropén) lebontásakor például aceton és formaldehid keletkezik. Aliciklusos vegyületek

Az aliciklusos vegyületek olyan alifás szerves vegyületek, amelyek gyűrűt is tartalmaznak. A kémiai tényezők között azok a vegyületek szerepelnek, amelyek DNS-károsító hatásúak. A formaldehid a metán és egyéb szerves vegyületek oxidációjának köztes vegyülete. A felsorolt vegyületek mindegyike erősen higroszkópos. A ketonok az aldehidekkel ellentétben enyhe oxidációs hatásra nem oxidálódnak, így nem adják sem az ezüsttükör-, sem a Fehling-próbát. Tej is adja a biuret-próbát. Policiklusos vegyületek

A szerves kémiában a policiklusos vagy többgyűrűs vegyületek olyan vegyületek, amelyek legalább két zárt atomgyűrűvel rendelkeznek. Az inner join a full join olyan részhalmaza, amely sorban nem szerepelnek (null) értékek. Olyan aromás vegyületek ezek, amelyek két vagy több benzolgyűrűt tartalmaznak. Vegyük észre, hogy a fenti vegyületek mindegyike oxid. Az formula_73 tagok mind szerepelnek a formula_34 sorban. Az első sorban rendre a polinom együtthatói szerepelnek. Nitrovegyületek

A nitrovegyületek olyan szerves vegyületek, amelyek egy vagy több nitrocsoportot (–) tartalmaznak. Nitrilek

A nitrilek olyan szerves vegyületek, amelyek −C≡N funkciós csoportot tartalmaznak. A legismertebb fraktálok önhasonlóak: olyan részekből állnak össze, amelyek mindegyike nagyítással az egészbe vihető. Az alifás aldehidektől eltérően azonban nem adja a Fehling-próbát és az ezüsttükörpróbát. Az egyik könyvében olyan festmények is szerepelnek, amelyek a törött csontok helyretételét mutatják. Aceton

Az aceton a ketonok legkisebb szénatomszámú képviselője. Szerves vegyületek széntartalmúak, míg a szervetlen vegyületek azok, amelyek nem. E vegyületek mindegyike hajlamos hidrolízisre és ionizációra, utóbbi eredményeként polihalogénionok keletkeznek. Gyűrűs vegyületek

A gyűrűs vegyületek olyan – többnyire szerves – vegyületek, amelyekben az atomok gyűrűvé kapcsolódnak össze. Az aceton, mint a többi keton, nem tekinthető redukálószernek, nem adja sem az ezüsttükör-, sem a Fehling-próbát. Fehling- és ezüsttükör-próbakor is a glükóz enyhe oxidációja játszódik le. Aliciklusos vegyületek

Az aliciklusos vegyületek olyan alifás szerves vegyületek, amelyek gyűrűt is tartalmaznak. A glükóz redukáló hatású, Fehling-próbát, ezüsttükörpróbát mutatja. Például a formaldehid, ecetsav és glükóz tapasztalati képlete is . Hidrolízisekor először "N"-acetil--glükózamin, majd -glükóz és ecetsav képződik. A kémiai tényezők között azok a vegyületek szerepelnek, amelyek DNS-károsító hatásúak. A felsorolt vegyületek mindegyike erősen higroszkópos. A ketonok az aldehidekkel ellentétben enyhe oxidációs hatásra nem oxidálódnak, így nem adják sem az ezüsttükör-, sem a Fehling-próbát. Tej is adja a biuret-próbát. A hangyasav nagy mennyiségben keletkezik más vegyületek, elsősorban az ecetsav előállításának melléktermékeként. Policiklusos vegyületek

A szerves kémiában a policiklusos vagy többgyűrűs vegyületek olyan vegyületek, amelyek legalább két zárt atomgyűrűvel rendelkeznek. A vegyiparban az acetaldehid az ecetsav, egyes észterek és más vegyületek gyártásának köztiterméke. Az inner join a full join olyan részhalmaza, amely sorban nem szerepelnek (null) értékek. Olyan aromás vegyületek ezek, amelyek két vagy több benzolgyűrűt tartalmaznak. Vegyük észre, hogy a fenti vegyületek mindegyike oxid. A glükóz adja a legnagyobb energiát, égéssel bontódik. Az ecetsav adja a savanyú ízt és megakadályozza egyes baktériumok szaporodását. Az formula_73 tagok mind szerepelnek a formula_34 sorban. Az első sorban rendre a polinom együtthatói szerepelnek. Propanol

A propanol vagy pontosabban propán-1-ol, 1-propanol egy szerves vegyület, primer alkohol. Nitrovegyületek

A nitrovegyületek olyan szerves vegyületek, amelyek egy vagy több nitrocsoportot (–) tartalmaznak. Nitrilek

A nitrilek olyan szerves vegyületek, amelyek −C≡N funkciós csoportot tartalmaznak. A glükóz vérplazmában oldott mennyisége adja a vércukor-szintet. A legismertebb fraktálok önhasonlóak: olyan részekből állnak össze, amelyek mindegyike nagyítással az egészbe vihető. Ezért adja az aldehidekre jellemző ezüsttükör próbát: 

<chem>HCOOH + 2Ag+ + 2OH- = CO2 + 2Ag + 2H2O</chem>

Emiatt a formaldehid ezüsttükörpróbája során keletkező hangyasav tovább oxidálódik szén-dioxiddá, így a formaldehid kétszer anyagmennyiségű ezüstöt választ le, mint a többi egyértékű aldehid. Az aceton, mint a többi keton, nem tekinthető redukálószernek, nem adja sem az ezüsttükör-, sem a Fehling-próbát. A formaldehid és az acetaldehid kondenzációs reakciójával is nyerhető. Ezek közül a formaldehid mind a 2 próbát adja, hiszen ő maga is tartalmaz formilcsoportot. Aliciklusos vegyületek

Az aliciklusos vegyületek olyan alifás szerves vegyületek, amelyek gyűrűt is tartalmaznak. A rövidebb szénláncú aldehidek vízben jobban oldódnak, a formaldehid és az acetaldehid például korlátlanul elegyedik vízzel. A vegyiparban az acetaldehid az ecetsav, egyes észterek és más vegyületek gyártásának köztiterméke. A kémiai tényezők között azok a vegyületek szerepelnek, amelyek DNS-károsító hatásúak. A formaldehid a metán és egyéb szerves vegyületek oxidációjának köztes vegyülete. A felsorolt vegyületek mindegyike erősen higroszkópos. A ketonok az aldehidekkel ellentétben enyhe oxidációs hatásra nem oxidálódnak, így nem adják sem az ezüsttükör-, sem a Fehling-próbát. Tej is adja a biuret-próbát. Policiklusos vegyületek

A szerves kémiában a policiklusos vagy többgyűrűs vegyületek olyan vegyületek, amelyek legalább két zárt atomgyűrűvel rendelkeznek. Az inner join a full join olyan részhalmaza, amely sorban nem szerepelnek (null) értékek. Olyan aromás vegyületek ezek, amelyek két vagy több benzolgyűrűt tartalmaznak. Vegyük észre, hogy a fenti vegyületek mindegyike oxid. Az formula_73 tagok mind szerepelnek a formula_34 sorban. Az első sorban rendre a polinom együtthatói szerepelnek. Nitrovegyületek

A nitrovegyületek olyan szerves vegyületek, amelyek egy vagy több nitrocsoportot (–) tartalmaznak. Nitrilek

A nitrilek olyan szerves vegyületek, amelyek −C≡N funkciós csoportot tartalmaznak. A legismertebb fraktálok önhasonlóak: olyan részekből állnak össze, amelyek mindegyike nagyítással az egészbe vihető. Az alifás aldehidektől eltérően azonban nem adja a Fehling-próbát és az ezüsttükörpróbát. Az egyik könyvében olyan festmények is szerepelnek, amelyek a törött csontok helyretételét mutatják. Szerves vegyületek széntartalmúak, míg a szervetlen vegyületek azok, amelyek nem. E vegyületek mindegyike hajlamos hidrolízisre és ionizációra, utóbbi eredményeként polihalogénionok keletkeznek. Az aceton, mint a többi keton, nem tekinthető redukálószernek, nem adja sem az ezüsttükör-, sem a Fehling-próbát. Aliciklusos vegyületek

Az aliciklusos vegyületek olyan alifás szerves vegyületek, amelyek gyűrűt is tartalmaznak. A kémiai tényezők között azok a vegyületek szerepelnek, amelyek DNS-károsító hatásúak. A felsorolt vegyületek mindegyike erősen higroszkópos. A ketonok az aldehidekkel ellentétben enyhe oxidációs hatásra nem oxidálódnak, így nem adják sem az ezüsttükör-, sem a Fehling-próbát. Tej is adja a biuret-próbát. A hangyasav nagy mennyiségben keletkezik más vegyületek, elsősorban az ecetsav előállításának melléktermékeként. Policiklusos vegyületek

A szerves kémiában a policiklusos vagy többgyűrűs vegyületek olyan vegyületek, amelyek legalább két zárt atomgyűrűvel rendelkeznek. A vegyiparban az acetaldehid az ecetsav, egyes észterek és más vegyületek gyártásának köztiterméke. Az inner join a full join olyan részhalmaza, amely sorban nem szerepelnek (null) értékek. Olyan aromás vegyületek ezek, amelyek két vagy több benzolgyűrűt tartalmaznak. Vegyük észre, hogy a fenti vegyületek mindegyike oxid. Az ecetsav adja a savanyú ízt és megakadályozza egyes baktériumok szaporodását. Az formula_73 tagok mind szerepelnek a formula_34 sorban. Az első sorban rendre a polinom együtthatói szerepelnek. Nitrovegyületek

A nitrovegyületek olyan szerves vegyületek, amelyek egy vagy több nitrocsoportot (–) tartalmaznak. Nitrilek

A nitrilek olyan szerves vegyületek, amelyek −C≡N funkciós csoportot tartalmaznak. A legismertebb fraktálok önhasonlóak: olyan részekből állnak össze, amelyek mindegyike nagyítással az egészbe vihető. Az alifás aldehidektől eltérően azonban nem adja a Fehling-próbát és az ezüsttükörpróbát. Ezért adja az aldehidekre jellemző ezüsttükör próbát: 

<chem>HCOOH + 2Ag+ + 2OH- = CO2 + 2Ag + 2H2O</chem>

Emiatt a formaldehid ezüsttükörpróbája során keletkező hangyasav tovább oxidálódik szén-dioxiddá, így a formaldehid kétszer anyagmennyiségű ezüstöt választ le, mint a többi egyértékű aldehid. Az egyik könyvében olyan festmények is szerepelnek, amelyek a törött csontok helyretételét mutatják. Aceton

Az aceton a ketonok legkisebb szénatomszámú képviselője. Szerves vegyületek széntartalmúak, míg a szervetlen vegyületek azok, amelyek nem. E vegyületek mindegyike hajlamos hidrolízisre és ionizációra, utóbbi eredményeként polihalogénionok keletkeznek. Gyűrűs vegyületek

A gyűrűs vegyületek olyan – többnyire szerves – vegyületek, amelyekben az atomok gyűrűvé kapcsolódnak össze.