Melyik állítás hibás a klór vízben való oldódásakor végbemenő kémiai reakcióval kapcsolatban?
Az oldódás során változik az oldat kémhatása. A folyamat egyensúlya lúg hozzáadására a termékképződés felé tolódik el. A klór az oxidálószer, miközben a víz hidrogénje redukálódik. A folyamat redoxireakció. A termékben a klór kétféle oxidációs állapotban van jelen.
A B C D E
A lúgos vízben a fölszabaduló hidroxidionok hatására a vizes oldat kémhatása nő. Mivel a magasabb hőmérsékletű vízben a szén-dioxid rosszabbul oldódik, mint a hideg vízben, ezért az utóbbiak kémhatása jobban változik. Solumium oldat

A Solumium oldat hipertiszta klór-dioxid (vízben oldódó, sárgás színű gáz) és desztillált víz magas hígítású oldata. Feltárás (kémia)

A feltárás olyan kémiai eljárás, amikor, egy vízben oldhatatlan anyagot kémiai reakcióval teszünk oldhatóvá. Ha az oldat képződése, azaz az oldódás önként végbemenő folyamat, akkor ez az új kölcsönhatás – a részecskék vonzzák egymást – nagyobb, mint az oldószer-oldószer molekulák közötti vonzóhatás, tehát az oldott anyag csökkenti az oldószer aktivitását, azon keresztül a kémiai potenciálját. Vízben való oldódás egyenlete: 

A hidrogén-szulfátok és a szulfátok a kénsav sói. Jól oldódik vízben, oldódásakor sárga színű tallium(I)-hidroxid keletkezik. Jól oldódik vízben, vizes oldatának kémhatása semleges. A kémiai változások során nemcsak az anyag szerkezete változik meg, hanem a kémiai minősége is. A Szulfámsav származékaiból nyerik kémiai reakcióval. Melyik állítás a valószínűbb? Klór

A klór a periódusos rendszer kémiai elemeinek egyike. Klór-monoxid

A klór-monoxid kémiai gyök, képlete ClO. Az egyszerű szirup készítése során a szacharózt és a szorbinsavat forró desztillált vízben oldják, a teljes oldódás után rövid forralással derítik. Ha van bilirubin a vizeletben, az oldat zöld színűre változik. Vízben nagyon rosszul oldódik, oldódás közben annak összetétele is megváltozik. az üzemanyag kémiai exoterm reakcióval az erőgépen belül elég, és mechanikai energiát szolgáltat. Az eljárás során gáz fázisban végbemenő kémiai reakciók segítségével atomi rétegenként alakítják ki egy hordozó felületén a vékonyréteget. Mészkedvelő, élőhelyein a talaj kémhatása pH 6,0-8,1 (átlagosan 7,6) változik. A benzol metilezett származékaiban oldódik, az oldat színe narancstól violaszínűig változik. Színtelen hasábokban kristályosodik, vízben (0,5%) és borszeszben (0,2%) oldható; kémhatása közömbös. Vízben oldódik; az oldat felmelegítve megzavarosodik; éterrel, borszesszel és olajokkal elegyíthető. Ez alapján a talaj kémhatása gyenge lúgosságot mutat (vízben mért 7,8-8,3). Oldódás során az oldószer molekulái kölcsönhatásba lépnek az oldott anyag részecskéivel. Néhány állítás a rácssokszögekkel kapcsolatban: Feltárás (kémia)

A feltárás olyan kémiai eljárás, amikor, egy vízben oldhatatlan anyagot kémiai reakcióval teszünk oldhatóvá. A sztochasztikus folyamat időben végbemenő folyamat. Víz hozzáadására megszűnnek, tehát a folyamat visszafordítható, reverzibilis. Jól oldódik vízben, oldódásakor sárga színű tallium(I)-hidroxid keletkezik. Melyik állítás a valószínűbb? A Szulfámsav származékaiból nyerik kémiai reakcióval. Klór

A klór a periódusos rendszer kémiai elemeinek egyike. Klór-monoxid

A klór-monoxid kémiai gyök, képlete ClO. Ugyanis a kénsav vízben való oldódása erősen exoterm folyamat. A színérzékelés sokszor a spektrum vörös vége felé tolódik el. A kénsav vízben való oldódása exoterm folyamat, ezért nagyon felmelegszik. Így a népesség korfája egyre inkább a fiatalok felé tolódik el. Izocianátokra (MDI, TDI), PVC és klór-lúg (vinil) termékek gyártására szakosodott vállalat. Ez a stílusban végbemenő jelentésgazdagító folyamat (konnotáció). Az aerodinamikai központ a haladási irány felé tolódik el, ami instabilitást okoz. Képződése fizikai-kémiai értelemben bimetaszomatikus-diffúziós folyamat, amely a magmás kőzetből a mellékkőzet felé azaz az intrúzivum felé diffundálnak a kémiai komponensek. Néhány állítás a rácssokszögekkel kapcsolatban: A ciklamátot kémiai reakcióval ciklohexil-aminból és amidoszulfonsavból állítják elő. A bakok Flehmen-reakcióval szimatolják ki, hogy melyik nőstény érett a szaporodásra. Ha csökkentette a hőmérsékletet, a kémiai reakciójának egyensúlya úgy tolódott el, hogy az hőfejlődéssel járjon, és fordítva. Statisztikailag (hibatáblával) keresték a folyamat hibás részét. A számok műfaja inkább a jazz-rock felé tolódik. Az amidot „"nitrilek 3%-os hidrogén-peroxiddal történő kezelésével, lúg jelenlétében, 40 Celsius fok hőmérsékleten"” végzett reakcióval nyerték. Ilyenkor a testnedvekben lecsökken a sav mennyisége, és a kémhatás a lúgos értékek felé tolódik el. Az elektrolízis elektromos áram hatására végbemenő elektrokémiai folyamat. Klór

A klór a periódusos rendszer kémiai elemeinek egyike. Klór-monoxid

A klór-monoxid kémiai gyök, képlete ClO. A klór számos oxidjának egyike, hasznos és erős oxidálószer. Klór-kénsav

A klór-kénsav (vagy klór-szulfonsav) egy szervetlen vegyület, az összegképlete HSOCl. A klór gyengébb oxidálószer, mint a fluor, de a brómnál és a jódnál erősebb. A klór a halogének közül a fluor utáni második legerősebb oxidálószer, képes elemi állapotúvá oxidálni a bromidokat és jodidokat, miközben kloriddá alakul. Klór-peroxid

A diklór-peroxid a klór egyik oxidja. Bár a klór erős oxidálószer nagy ionizációs energiával, de extrém körülmények között oxidálható a kationná. A klórsav erős sav és hideg vízben 30%-os koncentrációig elegendően stabil, de melegítés hatására klór és klór-dioxid képződik belőle. Klór-pentafluorid

A klór-pentafluorid interhalogén vegyület, képlete ClF. Klór-dioxid

A klór-dioxid szervetlen vegyület, képlete ClO. Solumium oldat

A Solumium oldat hipertiszta klór-dioxid (vízben oldódó, sárgás színű gáz) és desztillált víz magas hígítású oldata. Klór-trifluorid

A klór-trifluorid szervetlen vegyület, két halogén (a fluor és a klór) egymással alkotott vegyülete (interhalogén). Klór vagy bróm behatására a megfelelő klór- vagy brómszármazékok keletkeznek. A klór néhány pszeudohalogén-csoporttal alkotott vegyülete is ismert, például a cianogén-klorid (ClCN), a klór-cianát (ClNCO), a klór-tiocianát (ClSCN) és a klór-azid (ClN). A molekulában jó távozó csoportnak – például bróm vagy klór – kell lennie, és az α-szénatom hidrogénje viszonylag kevéssé lehet savas. Klór-piramin

A klór-piramin első generációs antihisztamin, az etilén-diamin csoportba tartozik. Klór-monofluorid

A klór-monofluorid az interhalogének közé tartozó illékony vegyület, képlete ClF. Ennek köszönhetően a klór erős oxidálószer, szabad állapotban ritka, legtöbbször csak vulkanikus gázokban található meg elemi formában. A klór izotópjai

A klór (Cl) izotópjai a 28–51 tömegszám-tartományban ismertek. Réz-klór ciklus

A réz-klór körfolyamat egy négylépéses hidrogéntermelő termokémiai körfolyamat. A klór erősen károsítja. A klór-dioxidot (ClO) az első ismert klór-oxidot Humphry Davy fedezte fel 1811-ben. Nukleofilekkel a nitrocsoport melletti klór kicserélhető: ammóniával anilinszármazék keletkezik, vizes bázisokkal fenolszármazék, metoxiddal pedig a megfelelő anizolszármazék képződik: 4-klór-2-nitroanilin, 4-klór-2-nitrofenol, illetve 4-klór-2-nitroanizol. Feltárás (kémia)

A feltárás olyan kémiai eljárás, amikor, egy vízben oldhatatlan anyagot kémiai reakcióval teszünk oldhatóvá. Feltárás (kémia)

A feltárás olyan kémiai eljárás, amikor, egy vízben oldhatatlan anyagot kémiai reakcióval teszünk oldhatóvá. A sztochasztikus folyamat időben végbemenő folyamat. Jól oldódik vízben, oldódásakor sárga színű tallium(I)-hidroxid keletkezik. Melyik állítás a valószínűbb? A Szulfámsav származékaiból nyerik kémiai reakcióval. Klór

A klór a periódusos rendszer kémiai elemeinek egyike. Klór-monoxid

A klór-monoxid kémiai gyök, képlete ClO. Ugyanis a kénsav vízben való oldódása erősen exoterm folyamat. A folyamat exoterm, egyesülés (két anyagból lett egy anyag) és redoxireakció. A kénsav vízben való oldódása exoterm folyamat, ezért nagyon felmelegszik. Ez a stílusban végbemenő jelentésgazdagító folyamat (konnotáció). Néhány állítás a rácssokszögekkel kapcsolatban: A ciklamátot kémiai reakcióval ciklohexil-aminból és amidoszulfonsavból állítják elő. A bakok Flehmen-reakcióval szimatolják ki, hogy melyik nőstény érett a szaporodásra. Az elektrolízis elektromos áram hatására végbemenő elektrokémiai folyamat. Statisztikailag (hibatáblával) keresték a folyamat hibás részét. A maradék, viszonylag nehéz gáz azonban mindenféle kémiai reakcióval szemben semlegesnek mutatkozott. Redoxireakció

Redoxifolyamatoknak vagy redoxireakcióknak nevezzük azokat a kémiai reakciókat, melyek az "oxidációfok" (lásd: oxidációs szám) megváltozásával járnak. Ez a folyamat hideg vízben lassan, meleg vízben gyorsabban megy végbe. Régebben borostyánból állították elő, ma a borostyánkősavat kémiai reakcióval malein- vagy fumársavból nyerik. Elektrolízis

Az elektrolízis az elektromos áram hatására végbemenő elektrokémiai folyamat. Az 1998-as Kémiai Wolf-díj és a 2007-es Kémiai Nobel-díj nyertese „a szilárd felületeken végbemenő kémiai folyamatok tanulmányozásáért”. Ez a folyamat a vízben lévő oxigént felhasználja. A klórsav erős sav és hideg vízben 30%-os koncentrációig elegendően stabil, de melegítés hatására klór és klór-dioxid képződik belőle. Vízben rendkívül oldékony, valamint a folyamat erősen exoterm. Klór

A klór a periódusos rendszer kémiai elemeinek egyike. Klór-monoxid

A klór-monoxid kémiai gyök, képlete ClO. A vegyületben a klór +4-es oxidációs számú. A Földön található klór legnagyobb része ionos formában van jelen. A vegyületben a diszprózium +3, a klór -1 oxidációs számú. A tiszta klórossav instabil, benne a klór oxidációs száma +3. Egy másik jelentős különbség, hogy a klór számos vegyületében megtalálható pozitív oxidációs állapotban, míg a fluornak nincsenek ilyen vegyületei. Általánosságban elmondható, hogy a reakciók sebessége párhuzamosan nő a klór oxidációs állapotának csökkenésével. Klór-kénsav

A klór-kénsav (vagy klór-szulfonsav) egy szervetlen vegyület, az összegképlete HSOCl. Klór-peroxid

A diklór-peroxid a klór egyik oxidja. A klórsav erős sav és hideg vízben 30%-os koncentrációig elegendően stabil, de melegítés hatására klór és klór-dioxid képződik belőle. Klór-pentafluorid

A klór-pentafluorid interhalogén vegyület, képlete ClF. Klór-dioxid

A klór-dioxid szervetlen vegyület, képlete ClO. Klór-trifluorid

A klór-trifluorid szervetlen vegyület, két halogén (a fluor és a klór) egymással alkotott vegyülete (interhalogén). Klór vagy bróm behatására a megfelelő klór- vagy brómszármazékok keletkeznek. A klór néhány pszeudohalogén-csoporttal alkotott vegyülete is ismert, például a cianogén-klorid (ClCN), a klór-cianát (ClNCO), a klór-tiocianát (ClSCN) és a klór-azid (ClN). A klór izotópjai

A klór (Cl) izotópjai a 28–51 tömegszám-tartományban ismertek. Réz-klór ciklus

A réz-klór körfolyamat egy négylépéses hidrogéntermelő termokémiai körfolyamat. A klór erősen károsítja. Nukleofilekkel a nitrocsoport melletti klór kicserélhető: ammóniával anilinszármazék keletkezik, vizes bázisokkal fenolszármazék, metoxiddal pedig a megfelelő anizolszármazék képződik: 4-klór-2-nitroanilin, 4-klór-2-nitrofenol, illetve 4-klór-2-nitroanizol. Klór-piramin

A klór-piramin első generációs antihisztamin, az etilén-diamin csoportba tartozik. Klór-monofluorid

A klór-monofluorid az interhalogének közé tartozó illékony vegyület, képlete ClF. Feltárás (kémia)

A feltárás olyan kémiai eljárás, amikor, egy vízben oldhatatlan anyagot kémiai reakcióval teszünk oldhatóvá. Lítium-klorid

A Lítium-klorid egy lítium és klór alkotta vegyület, kémiai képlete LiCl. A klór-dioxidot (ClO) az első ismert klór-oxidot Humphry Davy fedezte fel 1811-ben.