Az ammónium-kloridra vonatkozó állítások közül melyik a helyes?
Molekulái között szilárd hidrogénkötések alakulnak ki. Olvadáspontja alacsony. Vizes oldatának kémhatása semleges. HCl(g) és NH 3 (g) sav-bázis reakciója során keletkezik. Szilárd kristályrácsát erős hidrogénkötések tartják össze.
A B C D E
A hidrogén-peroxid molekulája a vízhez hasonlóan erősen poláris, molekulái között hidrogénkötések alakulnak ki, ez okozza aránylag magas olvadás- és forráspontját. A hidroxilcsoportot tartalmazó vegyületek molekulái között hidrogénkötések jönnek létre. A hidrogén-klorid standardállapotban színtelen, szúrós szagú gáz, úgy mint a többi hidrogén-halogenid a hidrogén-fluorid kivételével, mert a molekulái között nem alakulnak ki hidrogénkötések. Ez azokra az anyagokra jellemző, melyeknek molekulái szilárd halmazállapotban kötéseket alakítanak ki egymással. A hidroxilcsoportot tartalmazó vegyületek molekulái között hidrogénkötések jönnek létre, ezért forrás- és olvadáspontjuk jóval magasabb, mint a hasonló molekulatömegű szénhidrogéneké. Attól függően, hogy a láncfonalak közül hol melyik van a vetülékfonal felett, ill. alatt, különböző kötésmódok alakulnak ki. Laboratóriumban azonban praktikusabb előállítási mód a bróm vörös foszforral és vízzel való redukciója:

A hidrogén-bromid standard hőmérsékleten és nyomáson színtelen, szúrós szagú gáz, úgy mint a többi hidrogén-halogenid a hidrogén-fluorid kivételével, mert a molekulái között nem alakulnak ki hidrogénkötések. Pályamódosításokhoz (pályaelemtartás) szilárd hajtóanyagot, ammónium-perklorátot, szilárd rakéta motort alkalmaztak. Pályamódosításokhoz (pályaelemtartás) szilárd hajtóanyagot, ammónium-perklorátot, szilárd rakéta motort alkalmaztak. Nyilván abból, hogy melyik a kevésbé gyenge érvelés, még nem derül ki, hogy melyik helyes álláspont. Vajon melyik a helyes út? Kohéziós erő

Kohéziós erőnek nevezzük a szilárd anyag atomjai, vagy a folyadék molekulái között fellépő vonzóerőt. A nagy viszkozitás oka az, hogy molekulái között erős hidrogénkötéseket alakít ki. A hidroxid ionok között hidrogénkötések vannak. (A csapadékos oldathoz kis részletekben szilárd ammónium-kloridot adunk. Hasonlóan, a hidrogénkötések is nehezebben épülnek ki. Az ellenőrzőpontokon úgynevezett "tévesztőbóják" is előfordulhatnak, melyek a tájékozódási készség pontosabb mérésére szolgálnak, hiszen ezen pontok közül kell eldönteni, hogy melyik a helyes bója és melyik a tévesztő. Ammónium-fluorid és berillium-hidroxid reakciójával állítható elő:

Színtelen szilárd anyag. Az ammónium-hidrogénszulfidot, a „bűzbombák” egyik összetevőjét még nem állították elő tiszta szilárd anyagként. A gázrészecskék diffúziós mozgással jutnak az anyag belsejébe, s az elnyelő anyag szerkezetében helyezkednek el (az elnyelő folyadék molekulái között vagy a szilárd anyag kristályszerkezetében). A különböző képekben a recitativók között ariosók alakulnak ki. Ebben a jelenségben gázok vagy gőzök atomjai-molekulái folyadékkal vagy szilárd testtel érintkezve abban "elnyelődnek". Kísérletileg kimutatták, hogy az ammónium-vanadátok jelenléte fontos más réz-szulfidok szilárd állapotú transzformációjához. Amíg nem tudjuk, melyik ajtót nyitja ki, a díj helyére vonatkozó a priori valószínűségek formula_10. A víz folyékony és szilárd halmazában is a vízmolekulák között hidrogénkötések (hidrogénhíd-kötések) jönnek létre: az egyik vízmolekula hidrogénatomja kapcsolódik a másik vízmolekula oxigénatomjának egyik nemkötő elektronpárjához. Olvadáspontja alacsony. Olvadáspontja alacsony, 232 °C. Olvadáspontja alacsony (15 °C). Ennek eredményeképpen nagyon alacsony a olvadáspontja. Olvadáspontja alacsony, szilárdulási fázisban térfogata növekszik. Vajon melyik a helyes út? Olvadáspontja alacsony (29 °C), ezért az emberi test hőmérsékletén folyékony halmazállapotú. Olvadáspontja 146–149 °C, forráspontja 332 °C, viszonylag alacsony. A LiF/BeF-nek keveréknek alacsony az olvadáspontja (360 °C - 459 °C). Az ellenőrzőpontokon úgynevezett "tévesztőbóják" is előfordulhatnak, melyek a tájékozódási készség pontosabb mérésére szolgálnak, hiszen ezen pontok közül kell eldönteni, hogy melyik a helyes bója és melyik a tévesztő. (Alacsony pH értéknél csupán a teljesen ártalmatlan ammónium van jelen.) Nyilván abból, hogy melyik a kevésbé gyenge érvelés, még nem derül ki, hogy melyik helyes álláspont. Ezért a sík kromatikus száma biztosan a {4,5,6,7} halmazba tartozik, de nem ismert, hogy a négy szám közül melyik a helyes. Az azonosítások közül csak egy lehet helyes. A Vril-társaság létezésére sincs bizonyíték, az erre vonatkozó állítások csak szóbeszéden és utólagos kompilációkon alapulnak. A többi kis szénatomszámú alkoholtól eltérően nem folyadék, hanem alacsony olvadáspontú szilárd anyag (az olvadáspontja 26 °C). A valószínűségszámítással foglalkozó matematikusok különféle érveket hoztak fel, hogy melyik eredmény a helyes. Ezért a nagyméretű atomokból felépülő alkálifémek olvadáspontja alacsony, ugyanakkor a d-mező egyes fémeié nagyon magas. A szállá húzott kátrány olvadáspontja viszonylag alacsony, a magas hőmérsékletű kezelés előtt meg kell növelni olvadáspontját. Ammónium-tiocianát

Az ammónium-tiocianát vagy ammónium-rodanid (képlete NHSCN) szervetlen vegyület, a tiociánsav ammóniumsója. A jojobaolaj kémiailag viasz, de a mechanikai definíciónak nem tesz eleget, mivel túl alacsony az olvadáspontja, így szobahőmérsékleten folyékony. Ammónium-hidrogénkarbonát

Az ammónium-bikarbonát (más néven ammónium-hidrogén-karbonát vagy E503ii) az ammónia bikarbonát sója. Melyik kerül felszínre a sokféle lehetőség közül, vajon melyik határozza meg életünk irányát? Ammónium-citrát

Az ammónium-citrát a citromsav ammóniával alkotott sója. Ammónium-fluoroberillát

Az ammónium-fluoroberillát szervetlen vegyület, képlete BeFHN. Jól oldódik vízben, vizes oldatának kémhatása semleges. A vizes oldatának kémhatása hidrolízis miatt savas. 1%-os vizes oldatának kémhatása: pH 7. Az ammónium-cianát vizes oldatának bepárlása útján való karbamid előállítást Wöhler-szintézisnek nevezik. Laboratóriumi körülmények között előállítható például ammónium-nitrit hevítésével, vagy ammónium-klorid vizes oldatának és nátrium-nitrit reakciójával. Vizes oldatának neve folysav. Ammónium-fluorid keletkezik a hidrogén-fluorid oldatának ammónium-hidroxiddal való közömbösítésekor is. A vizes oldatának íze fémes, fanyar. A vizes oldatának fanyar vasíze van. A vizes oldatának íze édeskés, fanyar. A vizes oldatának sós íze van. Igen gyenge bázis, a kémhatása semleges. A nátrium-karbonát, vagy szóda (NaCO·10HO) vizes oldatának lúgos kémhatása miatt tisztításra alkalmas, és mivel a kalcium- és magnéziumionokat csapadékként leválasztja, vízlágyítóként alkalmazható. Tömény vizes oldatának elektrolízisével nátronlúg (NaOH) állítható elő. Semleges vegyület, vizes oldata semleges kémhatású. 2%-os vizes oldatának látszólagos viszkozitása: 250-400 mPas. Vizes oldata semleges kémhatású. Vizes oldata semleges kémhatású. A hagyományos „bűzbomba” ammónium-szulfid vizes oldatából áll. Ennek képlete MnCl · 4 HO A vizes oldatának keserű íze van. A lúgos vízben a fölszabaduló hidroxidionok hatására a vizes oldat kémhatása nő. Vajon melyik a helyes út? Rubídium-jodid és jód vizes oldatának hevítésével lehet előállítani:

Kristályai köbösek tércsoport:Pnma. Az ammónium-bikarbonát előállítható ammónia vizes oldatán átvezetett szén-dioxid segítségével. A nátrium-bromid vizes oldata semleges kémhatású. Sav-bázis elméletek

A sav-bázis elméletek a savasság és lúgosság kialakulására, hatásmechanizmusára vonatkozó magyarázatok. Sav-bázis reakciók során:

2. A gráf transzponáltjának különböző jelöléseit – "G"', "G", "G" és egyéb jelölések – attól függően szokás használni, hogy az előzőek közül melyik terminológiát használják, illetve szerzőnként is különböző lehet. A HCl és etilén reakciója klóretánt szolgáltat. Savkatalizált vízaddíciós reakciója során norborneol keletkezik. A G és a H gráfok topologikusan izomorfak:

G 

H 

Ha ugyanis G' az a gráf, ami a G gráfból a külső élek felosztásából keletkezik, és H' az a gráf, ami a H belső élének felosztásából keletkezik, akkor G' és H' izomorfak lesznek:

G', H' 

tehát G és H topologikusan izomorfak. "f"′("g"(10)) és "g"′(10) szorzata Pascal/sec-ben a helyes érték. Sav-bázis indikátor

A sav-bázis indikátor (lat. Vízben jól oldódik, 100 g vízben 0 °C-on 100 g ammónium-fluorid oldódik. Metilmagnézium-kloridra történő addíciója révén 3-pentén-2-ol keletkezik. A nátrium-hidroxid és a benzoesav reakciója során keletkezik. Gyakran alkalmazzák sav-bázis indikátorként sav-bázis titrálásoknál. Az ammónium-tiocianát ammónia és szén-diszulfid nyomás alatt lejátszódó reakciója során képződik. Ez a komplex kén-trioxidból és piridinből keletkezik – előbbi Lewis-sav, utóbbi Lewis-bázis. (Lásd: Sav-bázis elméletekben az Arrhenius-Ostwald féle sav-bázis elmélet.) Oldatban ammónium-iont (NH) képez. Nagyon jól oldódik vízben, 20 °C-on 100 g vízben 164 g ammónium-tiocianát oldódik fel. HCl) vagy erős bázis (pl. Összetétele és az üzemi feltételek:
Króm (VI)-oxid, Cr03, g/l 250
Ammónium-fluorid, NH4F, g/l 1,5
Króm-szulfát, Cr2(SO4)3, g/l 3
Hőmérséklet, °C 25
Katódos áramsűrűség, A/dm2 5–8
Az elektrolit árammegszakadásra kevésbé érzékeny. Ezek közül az első az oldalsó burdonhúros fidulára vonatkozik: d burdon és G–g–d´–d´ játszóhúrok, a második d + G–g–d´–g´, a harmadik, sokat vitatott hangolás G–G–d–c´–c´. Például a sósav (HCl) vízben való oldásánál a HCl molekula tekinthető savnak, a vízmolekula pedig a bázisnak:

ahol s1-b1 és s2-b2 az összetartozó egyszerű sav-bázis párt jelöli. Telített ólom(II)-klorid oldathoz ammónium-kloridot adnak, majd klórgázt vezetnek bele, így [NH][PbCl] keletkezik. A pufferhatás alapvető része a sav-bázis fiziológiának, beleértve a sav-bázis homeosztázist is, és kulcsfontosságú az olyan zavarok megértésében, mint a sav-bázis kiegyensúlyozatlanság. Ez egy sav-bázis reakció, vagyis víz és só (jelen esetben kálium-acetát) keletkezik, míg a sav és a lúg semlegesíti egymást. Az ammónium-klorid hatására keletkező vegyület neve: pinksó (ammónium-hexaklorosztannát, (NH)[SnCl]). A rétegeket hidrogénkötések kapcsolják össze. Pályamódosításokhoz (pályaelemtartás) szilárd hajtóanyagot, ammónium-perklorátot, szilárd rakéta motort alkalmaztak. Pályamódosításokhoz (pályaelemtartás) szilárd hajtóanyagot, ammónium-perklorátot, szilárd rakéta motort alkalmaztak. Vajon melyik a helyes út? (A csapadékos oldathoz kis részletekben szilárd ammónium-kloridot adunk. Csontozata erős, az izomtömeg szilárd és erős. Az ecetsav kristályszerkezetének vizsgálata azt mutatta, hogy a molekulák dimerekké állnak össze, melyeket hidrogénkötések tartanak össze. Erős oxidálószer, 300 °C hőmérséklet felett – oxigén leadása közben – nátrium-kloridra bomlik. Sói a kristálytanban jelentősek, mivel bennük szokatlanul erős és rövid hidrogénkötések találhatók. Ha ammónium-kloriddal olvasztják össze, kettős sóvá, ammónium-vas(III)-kloriddá (NHFeCl) alakul. Az ellenőrzőpontokon úgynevezett "tévesztőbóják" is előfordulhatnak, melyek a tájékozódási készség pontosabb mérésére szolgálnak, hiszen ezen pontok közül kell eldönteni, hogy melyik a helyes bója és melyik a tévesztő. Ammónium-fluorid és berillium-hidroxid reakciójával állítható elő:

Színtelen szilárd anyag. Az ammónium-hidrogénszulfidot, a „bűzbombák” egyik összetevőjét még nem állították elő tiszta szilárd anyagként. Számos kristályos sójában (a lítiumsó kivételével) a HADC egységeket erős hidrogénkötések rendezik lineáris láncokba. Kísérletileg kimutatták, hogy az ammónium-vanadátok jelenléte fontos más réz-szulfidok szilárd állapotú transzformációjához. Alacsony hőmérsékleten viszont a szilárd hidrogén-klorid kristályokban a molekulák gyenge hidrogénkötések kialakításával cikk-cakk láncokat alkotnak, amelyek hasonlóak a szilárd hidrogén-fluoridban létrejövő szerkezethez. Alacsony hőmérsékleten viszont a szilárd hidrogén-bromid kristályokban a molekulák gyenge hidrogénkötések kialakításával cikk-cakk láncokat alkotnak, amelyek hasonlóak a szilárd hidrogén-fluoridban létrejövő szerkezethez. Nyilván abból, hogy melyik a kevésbé gyenge érvelés, még nem derül ki, hogy melyik helyes álláspont. Ezért a sík kromatikus száma biztosan a {4,5,6,7} halmazba tartozik, de nem ismert, hogy a négy szám közül melyik a helyes. Savakkal sókat (hidroxil-ammónium-sókat) képez, a sói szintén erős redukálószerek. Hajlamos hidrogénkötések képzésére. Melyik tönkölyt hasonlíthatnám össze a campaniaival? Az azonosítások közül csak egy lehet helyes. A városokat szilárd, erős falakkal vették körül. A Vril-társaság létezésére sincs bizonyíték, az erre vonatkozó állítások csak szóbeszéden és utólagos kompilációkon alapulnak.