A vállalat a profitját növelheti, ha a termelés növelése mellett
a határköltség nagyobb, mint az átlagköltség. a piaci ár kisebb, mint a határköltség. a határbevétel nagyobb, mint a határköltség. az átlagköltség egyenlő a határköltséggel.
A B C D
Ha a vezető vállalat megoldja, megkapja a profitját maximalizáló kibocsátás értékét. Technikailag szemléltetve a fedezeti pont az átlagköltség-görbe (AC) minimumpontja (formula_1) vagyis az a pont (formula_2), ahol

Matematikailag megmutatható, hogy a tárgyalt pont megegyezik a határköltség-görbe (MC) és az átlagköltség-görbe (AC) metszéspontjával, vagyis azzal a ponttal (formula_2), ahol

Mint az az átlagköltség definíciójából látható, a pont meghatározásában a modell szerint figyelembe kell venni a termelés során felmerülő változó költségek mellett az állandó költségeket is. vállalat határköltség-függvényét használjuk fel. Például a mikroökonómiai termeléselméletben egy vállalat akkor alkalmaz egy új munkavállalót, ha az utolsó munkaórájából származó bevétel (a határbevétel) magasabb, mint az erre jutó, a vállalat által viselt költség (a határköltség). A társadalmilag optimális szintet meghaladó kibocsátásegységekre az externális határköltség már meghaladja a cég profitját, így a „társadalmi összhaszon” folyamatosan csökkenni fog. Így az 1. vállalat határköltség-függvényét kell figyelembe vennünk. A gazdaság jövőbeni fejlődése a mezőgazdasági termelés növelése mellett a kis és középvállalkozások fejlesztésén alapszik. A 2. vállalat elavultabb technológiát alkalmaz, határköltség-függvénye formula_23 ("y" a 2. vállalat heti kibocsátása). A kereskedelem helyreállítása mellett létfontosságú volt a mezőgazdasági termelés növelése, ezért helyreállítatta az öntözőcsatornákat, sőt újakat is ásatott. A perec keresleti függvénye:

formula_21

Az 1. vállalat modern technológiával dolgozik, határköltség-függvénye formula_22, ahol "y" a vállalat heti kibocsátása. Az átlagköltség jele AC az angol "average cost" (átlagköltség) kifejezés alapján. A módszertan alkalmazásával a vállalat költségeinek és veszteségeinek csökkentése mellett a másik legfontosabb cél az ügyfél megelégedettségének növelése. Átlagköltség

Átlagköltség alatt a mikroökonómiai termeléselméletben egy „átlagos” jószágegység kibocsátásának költségét értjük. A határköltség jele az angol „marginal cost” (határköltség) alapján MC. Az általános iparosodás során, a gőzgépek elterjedésével lehetővé vált a termelés jelentős növelése. Az általános iparosodás során, a gőzgépek elterjedésével lehetővé vált a termelés jelentős növelése. Az ernyők fejlesztésénél a fő irány a gyorsaság növelése a biztonság növelése mellett, így az ernyők egyre nagyobb sebességűek, és egyre kevesebb zsinór fut rajtuk. Az imént levezetett "y" és – a reakciófüggvényből származó – "y" értékek mindkét vállalat profitját maximalizálják, feltéve, ha a másik is optimálisan dönt; más szóval, egyensúlyi állapotban vagyunk. A vállalat belső kommunikációjának javítása, ezáltal a hatékonyság növelése. A fejlett földművelés mellett, főleg a nagyobb városokban, jelentős ipari termelés is kialakult. Pick egyik feladata az utaslétszám növelése volt és úgy vélte, ehhez a legjobb módszer, ha a vállalat csúcsidőn kívüli szolgáltatásait reklámozzák. A profitmaximalizáló vállalat addig fogja növelni a termelését, amíg a határprofitja egyenlő nem lesz 0-val, hiszen ha olyan kibocsátási szint mellett döntene, amelynél a függvény értéke pozitív, egy egységnyi plusztermeléssel a profitját még tovább tudná növelni. Például ha a szállítási költségeket csökkentjük, akképpen hogy ritkábban szállítunk, akkor – azonos anyagszükséglet mellett – nagyobb raktárkapacitásra lesz szükségünk a termelés kiszolgálásra a következő beérkezésig. Például ha a szállítási költségeket csökkentjük, akképpen hogy ritkábban szállítunk, akkor – azonos anyagszükséglet mellett – nagyobb raktárkapacitásra lesz szükségünk a termelés kiszolgálásra a következő beérkezésig. E pont „alatt” a vállalat kínálata 0 (hiszen nem termel), a pont „felett” a vállalat kínálata (tökéletesen versenyző piacon) a határköltség-görbével (MC) egyezik meg. Amennyiben a piaci ár olyan alacsony, hogy a változó költségek fedezésére sincs mód, a vállalat optimális döntése a termelés leállítása. Ha a jószág piacának összes eladója (vállalata) határköltség-alapú árképzést alkalmaz, akkor piaci egyensúlyban a jószághoz tartozó ár-kibocsátás kombináció éppen a piaci keresleti függvény és a határköltséggörbe metszéspontjában lesz. Ha a vezető vállalat megoldja, megkapja a profitját maximalizáló kibocsátás értékét. vállalat határköltség-függvényét használjuk fel. Tökéletes verseny esetén minden vállalat kénytelen határköltség-alapú árképzést alkalmazni, mert a vállalatok "árelfogadóak", vagyis úgy gondolják, hogy nem képesek alakítani a piaci árat; ekkor viszont az ár a verseny hatására egészen a határköltségig csökken. Lerner-index

A Lerner-index (más néven ár–költség rés) egy vállalat piaci erejének mutatószáma. A gazdaság jövőbeni fejlődése a mezőgazdasági termelés növelése mellett a kis és középvállalkozások fejlesztésén alapszik. A vállalat piaci kapitalizációja több mint 7 milliárd forint. Mivel a tökéletes versenyző vállalat számára a piaci ár adottság (a reziduális kereslet végtelenül rugalmas), ezért a határbevétel konstans, megegyezik a piaci árral (lásd az ábrát). Üzembezárási pont

Az üzembezárási pont (üzemszüneti pont) a mikroökonómia fogalomtárában rövidtávon az az optimális ár-mennyiség kombináció, amely mellett egy vállalat közömbös a termelés folyatatása és „üzemének bezárása” (vagyis a termelés beszüntetése) között. A társadalmilag optimális szintet meghaladó kibocsátásegységekre az externális határköltség már meghaladja a cég profitját, így a „társadalmi összhaszon” folyamatosan csökkenni fog. A 2. vállalat elavultabb technológiát alkalmaz, határköltség-függvénye formula_23 ("y" a 2. vállalat heti kibocsátása). Például a mikroökonómiai termeléselméletben egy vállalat akkor alkalmaz egy új munkavállalót, ha az utolsó munkaórájából származó bevétel (a határbevétel) magasabb, mint az erre jutó, a vállalat által viselt költség (a határköltség). A piaci ár kialakulása a piacok egyik legfontosabb jellemzője. A fő cél a vasutak piaci részesedésének növelése volt. Így az 1. vállalat határköltség-függvényét kell figyelembe vennünk. Az állami adóhatóság kérelemre határozatban állapítja meg a kapcsolt vállalkozási viszonyban álló társaságok közötti jövőbeni ügyletben érvényesíthető szokásos piaci ár meghatározásakor alkalmazandó módszert, a megállapítás alapjául szolgáló tényeket, körülményeket, valamint ha meghatározható, a szokásos piaci árat, ártartományt (szokásos piaci ár). A kereskedelem helyreállítása mellett létfontosságú volt a mezőgazdasági termelés növelése, ezért helyreállítatta az öntözőcsatornákat, sőt újakat is ásatott. Ha a monopolvállalat profitja minden kibocsátási szinten és minden ár mellett ugyanazzal a konstans összeggel csökken, akkor továbbra is ugyanazt a kibocsátás–ár kombinációt választja, mint korábban. Írjuk fel a vezető vállalat profitját (az ár helyébe helyettesítsük mindjárt az inverz keresleti függvényt, a követő kibocsátásának helyébe pedig a reakciófüggvényt):

formula_12

Ha a profit maximális, az "y" szerinti deriváltja 0:

formula_13

Ebben az egyenletben csak "y" az ismeretlen. A perec keresleti függvénye:

formula_21

Az 1. vállalat modern technológiával dolgozik, határköltség-függvénye formula_22, ahol "y" a vállalat heti kibocsátása. A vállalat belső kommunikációjának javítása, ezáltal a hatékonyság növelése. A módszertan alkalmazásával a vállalat költségeinek és veszteségeinek csökkentése mellett a másik legfontosabb cél az ügyfél megelégedettségének növelése. Fedezeti pont

A fedezeti pont a mikroökonómia fogalomtárában az az ár-mennyiség kombináció, amely mellett a vizsgált vállalat profitja rövid és hosszú távon éppen zérus, vagyis az optimális döntés meghozatala után bevételeivel a vállalat a termelés során felmerülő minden költségét éppen fedezni tudja. A határköltség jele az angol „marginal cost” (határköltség) alapján MC. Például a mikroökonómiai termeléselméletben egy vállalat akkor alkalmaz egy új munkavállalót, ha az utolsó munkaórájából származó bevétel (a határbevétel) magasabb, mint az erre jutó, a vállalat által viselt költség (a határköltség). Ha a profit maximális, formula_3 deriváltja 0-val lesz egyenlő:

formula_4

MR a határbevétel, MC pedig a határköltség jele. Ha a vezető vállalat megoldja, megkapja a profitját maximalizáló kibocsátás értékét. vállalat határköltség-függvényét használjuk fel. A gazdaság jövőbeni fejlődése a mezőgazdasági termelés növelése mellett a kis és középvállalkozások fejlesztésén alapszik. A profitmaximalizálás első rendű feltétele (formula_16) alapján a vállalatnak mindaddig érdemes növelnie kibocsátását, amíg a határbevétel nagyobb a határköltségnél és célszerű visszafogni a kibocsátást, ha a határbevétel kisebb a határköltségnél. A társadalmilag optimális szintet meghaladó kibocsátásegységekre az externális határköltség már meghaladja a cég profitját, így a „társadalmi összhaszon” folyamatosan csökkenni fog. A 2. vállalat elavultabb technológiát alkalmaz, határköltség-függvénye formula_23 ("y" a 2. vállalat heti kibocsátása). A határköltségfüggvény a vállalatok profitmaximalizálása során fontos szerepet játszik, ugyanis az a kibocsátási szint lesz profitmaximalizáló, amelynél a profitfüggvény deriváltja 0, azaz a határbevétel egyenlő a határköltséggel:

formula_1<br>
formula_2

"Határköltség-alapú árképzésről" beszélünk, ha egy vállalat az általa termelt jószágnak a határköltségével egyenlő árat állapít meg. Így az 1. vállalat határköltség-függvényét kell figyelembe vennünk. A kereskedelem helyreállítása mellett létfontosságú volt a mezőgazdasági termelés növelése, ezért helyreállítatta az öntözőcsatornákat, sőt újakat is ásatott. A perec keresleti függvénye:

formula_21

Az 1. vállalat modern technológiával dolgozik, határköltség-függvénye formula_22, ahol "y" a vállalat heti kibocsátása. A vállalat belső kommunikációjának javítása, ezáltal a hatékonyság növelése. A módszertan alkalmazásával a vállalat költségeinek és veszteségeinek csökkentése mellett a másik legfontosabb cél az ügyfél megelégedettségének növelése. A fejlett földművelés mellett, főleg a nagyobb városokban, jelentős ipari termelés is kialakult. Határbevétel

A mikroökonómia és a piacelmélet fogalomtárában a határbevétel a kibocsátás egy egységgel való növeléséből származó bevételváltozás. A határköltség jele az angol „marginal cost” (határköltség) alapján MC. Az általános iparosodás során, a gőzgépek elterjedésével lehetővé vált a termelés jelentős növelése. Az általános iparosodás során, a gőzgépek elterjedésével lehetővé vált a termelés jelentős növelése. Az imént levezetett "y" és – a reakciófüggvényből származó – "y" értékek mindkét vállalat profitját maximalizálják, feltéve, ha a másik is optimálisan dönt; más szóval, egyensúlyi állapotban vagyunk. A profitmaximalizáló vállalat addig fogja növelni a termelését, amíg a határprofitja egyenlő nem lesz 0-val, hiszen ha olyan kibocsátási szint mellett döntene, amelynél a függvény értéke pozitív, egy egységnyi plusztermeléssel a profitját még tovább tudná növelni. Például ha a szállítási költségeket csökkentjük, akképpen hogy ritkábban szállítunk, akkor – azonos anyagszükséglet mellett – nagyobb raktárkapacitásra lesz szükségünk a termelés kiszolgálásra a következő beérkezésig. Például ha a szállítási költségeket csökkentjük, akképpen hogy ritkábban szállítunk, akkor – azonos anyagszükséglet mellett – nagyobb raktárkapacitásra lesz szükségünk a termelés kiszolgálásra a következő beérkezésig. Az ernyők fejlesztésénél a fő irány a gyorsaság növelése a biztonság növelése mellett, így az ernyők egyre nagyobb sebességűek, és egyre kevesebb zsinór fut rajtuk. E pont „alatt” a vállalat kínálata 0 (hiszen nem termel), a pont „felett” a vállalat kínálata (tökéletesen versenyző piacon) a határköltség-görbével (MC) egyezik meg. Ha a vezető vállalat megoldja, megkapja a profitját maximalizáló kibocsátás értékét. A profitmaximalizáló vállalat addig fogja növelni a termelését, amíg a határprofitja egyenlő nem lesz 0-val, hiszen ha olyan kibocsátási szint mellett döntene, amelynél a függvény értéke pozitív, egy egységnyi plusztermeléssel a profitját még tovább tudná növelni. A gazdaság jövőbeni fejlődése a mezőgazdasági termelés növelése mellett a kis és középvállalkozások fejlesztésén alapszik. A versenyzői piac modelljében egyetlen szereplő sem tér el a piaci ártól, ami hosszú távon a határköltséggel lesz egyenlő, így valamennyi vállalat Lerner-indexe 0. A határköltségfüggvény a vállalatok profitmaximalizálása során fontos szerepet játszik, ugyanis az a kibocsátási szint lesz profitmaximalizáló, amelynél a profitfüggvény deriváltja 0, azaz a határbevétel egyenlő a határköltséggel:

formula_1<br>
formula_2

"Határköltség-alapú árképzésről" beszélünk, ha egy vállalat az általa termelt jószágnak a határköltségével egyenlő árat állapít meg. A kereskedelem helyreállítása mellett létfontosságú volt a mezőgazdasági termelés növelése, ezért helyreállítatta az öntözőcsatornákat, sőt újakat is ásatott. Az átlagköltség jele AC az angol "average cost" (átlagköltség) kifejezés alapján. A módszertan alkalmazásával a vállalat költségeinek és veszteségeinek csökkentése mellett a másik legfontosabb cél az ügyfél megelégedettségének növelése. Technikailag szemléltetve a fedezeti pont az átlagköltség-görbe (AC) minimumpontja (formula_1) vagyis az a pont (formula_2), ahol

Matematikailag megmutatható, hogy a tárgyalt pont megegyezik a határköltség-görbe (MC) és az átlagköltség-görbe (AC) metszéspontjával, vagyis azzal a ponttal (formula_2), ahol

Mint az az átlagköltség definíciójából látható, a pont meghatározásában a modell szerint figyelembe kell venni a termelés során felmerülő változó költségek mellett az állandó költségeket is. Tegyük egyenlővé az inverz keresleti függvényt és a határköltséget:

formula_29

Az ár pedig a határköltséggel, vagyis 70-nel lenne egyenlő. Átlagköltség

Átlagköltség alatt a mikroökonómiai termeléselméletben egy „átlagos” jószágegység kibocsátásának költségét értjük. Képlete, ha az árat "p"-vel, a határköltséget MC-vel jelöljük:

formula_1

Az egyre nagyobb "t" értékek a vállalat mind nagyobb piaci erejéről tanúskodnak, hiszen a cégnek egyre nagyobb erőre van szüksége ahhoz, hogy minél jobban el tudjon térni a határköltséggel egyenlő ártól. Az általános iparosodás során, a gőzgépek elterjedésével lehetővé vált a termelés jelentős növelése. Az általános iparosodás során, a gőzgépek elterjedésével lehetővé vált a termelés jelentős növelése. Ilyen tényezők például:

Versenyzői piacon az egyensúlyi ár egyben egyenlő lesz a határköltséggel, vagyis az utolsó megtermelt jószágegység előállítási költségével. Egy jószágot kibocsátó vállalat esetén, ha a jószág ára az átlagköltségnél nagyobb, akkor a vállalat profitja pozitív, ha azzal egyenlő, akkor 0, ha pedig kisebb, akkor negatív lesz; utóbbi esetben a vállalat hosszú távon kilép az iparágból. Az imént levezetett "y" és – a reakciófüggvényből származó – "y" értékek mindkét vállalat profitját maximalizálják, feltéve, ha a másik is optimálisan dönt; más szóval, egyensúlyi állapotban vagyunk. A vállalat belső kommunikációjának javítása, ezáltal a hatékonyság növelése. Pick egyik feladata az utaslétszám növelése volt és úgy vélte, ehhez a legjobb módszer, ha a vállalat csúcsidőn kívüli szolgáltatásait reklámozzák. A mikroökonómia modelljében belátható, hogy a „társadalmi hasznosságot”, vagyis a fogyasztói és a termelői többletek összegét éppen ez a határköltséggel egyenlő ár maximalizálja. Ekkor viszont megállapítható, hogy az erőforrás társadalmilag optimális ára (közvetlen határköltség + lehetőségköltség) meg fogja haladni a versenyzői piacon kialakuló árat, ami a határköltséggel egyenlő. Eszerint a kibocsátás minden egységére a társadalmilag optimális externális határköltséggel azonos mértékű, a szennyező vállalat által fizetendő adót ("t") kell kivetni. Az eladások növelése érdekében a vállalat amellett döntött, hogy specifikus marketing tevékenységbe kezd. Üzembezárási pont

Az üzembezárási pont (üzemszüneti pont) a mikroökonómia fogalomtárában rövidtávon az az optimális ár-mennyiség kombináció, amely mellett egy vállalat közömbös a termelés folyatatása és „üzemének bezárása” (vagyis a termelés beszüntetése) között. Az állandó költségek és a változó költségek összege a vállalat összköltségével egyenlő.