Két pontszerű test mozog. Tudjuk, hogy az elsőnek nagyobb a lendülete, mint a másodiknak. Mit mondhatunk a két test mozgási energiájának viszonyáról?
A második test mozgási energiája nagyobb, mint az elsőé. A mozgási energiák viszonyát a megadott információ alapján nem lehet megállapítani. Az első test mozgási energiája nagyobb, mint a másodiké.
A B C
Egy test egyenes vonalú mozgási energiájának csökkenése nem korlátlan. Egy nagyobb test körül keringő kisebb test teljes energiája (amilyen például egy műhold a Föld körül) a mozgási energia és a potenciális energia összege. Egy adott sebességgel mozgó test mozgási energiájának nagysága megfelel annak a munkának, melyet a test nyugalomból az adott sebességig történő gyorsításkor kell végezni. A külső vázas fejlábúaknál a test körülnövi a házat, amely elcsökevényesedett, nagyobb mozgási szabadságot adva az állatnak. A világűrben mozgó test nagy mozgási energiával rendelkezik. Ha a felhajtóerő nagyobb, mint a test súlya, akkor a test emelkedik, ha kisebb, akkor a test süllyed. Legyen formula_37, a test mozgási tömege, amelyet a megfigyelő mér (tehetetlenségi vonatkoztatási rendszerben), amikor a test a vonatkoztatási rendszerhez képest formula_38 sebességgel mozog, formula_39 a test nyugalmi tömege (formula_40). Ismert, hogy ha egy test valamilyen erő hatására a kérdéses erő irányába elmozdul, akkor az erő által végzett munka (a test mozgási energiájának növekedése) az erő és az elmozdulás szorzata. Ha ρ nagyobb, mint a test ρ sűrűsége akkor a test felúszik, ellenkező esetben elmerül. Ha egy test sebessége gyorsítás hatására megváltozik, akkor egyenes vonalú mozgási energiája is változik, ez egyúttal a test tömegének arányos változását is maga után vonja. A test ekkor egyenes vonalú mozgási energia hiányában abszolút nyugalomba kerül. Ha egy merev test szélessége sokkal nagyobb, mint a hullámhossz, a hangsebesség nagyobb. Az "Eoraptor" koponyájának hossza a test hosszához viszonyítva sokkal nagyobb, mint a sauropodáké. A klasszikus mechanikában egy test teljes kinetikus energiája egyenlő a test haladási kinetikus energiájának és forgási kinetikus energiájának összegével:

ahol:

Egy "m" tömeggel rendelkező, egyenes vonalban, egyenletes sebességgel mozgó testnek a "haladási kinetikus energiáját" a következőképpen számíthatjuk ki:

ahol:

Tehát 10 m/s sebességgel mozgó, 1 kg tömegű test mozgási (kinetikus) energiája 50 J, 100 m/s-nál 5 kJ stb. Azonban ha egy test nem rendelkezik egyenesvonalú mozgási energiával, akkor az a test nem végezhet haladó mozgást, tehát abszolút nyugalom állapotába kerül. Ütközés (mechanika)

Az ütközés a klasszikus mechanikában az az esemény, mikor két test egymással érintkezik, ezáltal mozgási energiájuk, és/vagy sebességük megváltozik. formula_33 pedig nem más, mint a töltések mozgási energiája. Kisebb test kering egy nagyobb test körül

Amikor egy kisebb test a nagyobb test körül cirkulárisan vagy elliptikusan kering, akkor így számítjuk ki a keringési időt:

formula_1

Jelmagyarázat:


Az űrsikló keringési ideje 91,6 perc. Boltzmann-állandó

A Boltzmann-állandó (k vagy k) az a fizikai állandó, amely a test hőmérséklete és az azt felépítő részecskék mozgási energiája közötti kapcsolatban szerepel. Ha egy test sűrűsége nagyobb, az annyit jelent, hogy adott térfogategységenként nagyobb a tömege. Egy test által tárolt hőmennyiség a test tömegétől és hőmérsékletétől függ: minél nagyobb a hőmérséklet, annál nagyobb a hőmennyiség. A két mozgás eredményeként a test egy függőleges síkban fekvő parabolapályán mozog. Az egységnyi méretű test potenciális energiája a potenciál. Amellett, hogy "az a munka, melyet a testen kell végezni, hogy álló helyzetből "v" sebességre tegyen szert" a mozgási energia jelentését a test mozgásegyenletének, mint differenciálegyenletnek megoldásában kereshetjük. A test hossza nagyobb, mint annak magassága, ez különbség a szuka esetén még hangsúlyozottabb. Egy test egyenes vonalú mozgási energiájának csökkenése nem korlátlan. Egy adott sebességgel mozgó test mozgási energiájának nagysága megfelel annak a munkának, melyet a test nyugalomból az adott sebességig történő gyorsításkor kell végezni. A világűrben mozgó test nagy mozgási energiával rendelkezik. Ismert, hogy ha egy test valamilyen erő hatására a kérdéses erő irányába elmozdul, akkor az erő által végzett munka (a test mozgási energiájának növekedése) az erő és az elmozdulás szorzata. Legyen formula_37, a test mozgási tömege, amelyet a megfigyelő mér (tehetetlenségi vonatkoztatási rendszerben), amikor a test a vonatkoztatási rendszerhez képest formula_38 sebességgel mozog, formula_39 a test nyugalmi tömege (formula_40). A gáz hőmérséklete a mozgási energiájának mértéke. A külső vázas fejlábúaknál a test körülnövi a házat, amely elcsökevényesedett, nagyobb mozgási szabadságot adva az állatnak. A test ekkor egyenes vonalú mozgási energia hiányában abszolút nyugalomba kerül. Azonban ha egy test nem rendelkezik egyenesvonalú mozgási energiával, akkor az a test nem végezhet haladó mozgást, tehát abszolút nyugalom állapotába kerül. Egy nagyobb test körül keringő kisebb test teljes energiája (amilyen például egy műhold a Föld körül) a mozgási energia és a potenciális energia összege. Ütközés (mechanika)

Az ütközés a klasszikus mechanikában az az esemény, mikor két test egymással érintkezik, ezáltal mozgási energiájuk, és/vagy sebességük megváltozik. A fenti tulajdonképp nem más, mint a munkatétel egy pontszerű töltés esetére: a töltés mozgási energiájának időegységnyi megváltozása egyenlő az elektromos mező által a töltésen időegység alatt végzett munkával. Például ha két test ütközés után összeragad, akkor a mozgási energiájuk nem marad meg, hanem nagyrészt hővé alakul, úgyhogy tömegük kis mértékben megnövekszik. Nem lehet viszont meghatározni a sebességet (mozgási energiát), ha nem tudjuk milyen tömegű részecskéről van szó. Ha egy részecske mozgási és rezgési energiájából származó összes energiája nagyobb lesz, mint az őt a kristályrácsban tartó energiák, kiszakad a rácsból. A két mozgás eredményeként a test egy függőleges síkban fekvő parabolapályán mozog. Az egyatomos gázok pontszerű részecskéi energiájukat haladási mozgási energia formájában hordozzák. A gázsugár mozgási energiájának egy részét a turbina alakítja át mechanikai energiává. A bejáratot két folyosó követi, az elsőnek két, a másodiknak nyolc mellékkamrája nyílik szimmetrikusan. Például:

Más nem pontszerű testeknél a képlet: 

formula_33 

ahol
A formula_26 tényező értéke attól függ, milyen a test alakja, az formula_36 átmérő pedig a test két legtávolabbi pontjának távolsága. Amellett, hogy "az a munka, melyet a testen kell végezni, hogy álló helyzetből "v" sebességre tegyen szert" a mozgási energia jelentését a test mozgásegyenletének, mint differenciálegyenletnek megoldásában kereshetjük. Ezen intuíció mentén szokás a dualista elméleteket két szempont szerint kategorizálni: (1) milyen erős dualizmust állítanak, (2) mit állítanak test és elme viszonyáról. Mozgó, izolált rendszer energiája a következő:

formula_3

formula_4: belső energia, formula_5: mozgási energia, formula_6: potenciális (helyzeti) energia

Tudjuk, hogy ebben az esetben a mozgó rendszer energiájának változása a belső energia, a mozgási energia és a helyzeti energia változásából tevődik össze. A sugárzás energiájának egy része az elektron mozgási energiáját növeli, illetve sugárzást bocsát ki. A többi vers hovatartozását a két nagyobb lélegzetű kompozícióban, már nem lehet megállapítani. Egy test egyenes vonalú mozgási energiájának csökkenése nem korlátlan. Egy nagyobb test körül keringő kisebb test teljes energiája (amilyen például egy műhold a Föld körül) a mozgási energia és a potenciális energia összege. Egy adott sebességgel mozgó test mozgási energiájának nagysága megfelel annak a munkának, melyet a test nyugalomból az adott sebességig történő gyorsításkor kell végezni. A külső vázas fejlábúaknál a test körülnövi a házat, amely elcsökevényesedett, nagyobb mozgási szabadságot adva az állatnak. A világűrben mozgó test nagy mozgási energiával rendelkezik. Ha a felhajtóerő nagyobb, mint a test súlya, akkor a test emelkedik, ha kisebb, akkor a test süllyed. Legyen formula_37, a test mozgási tömege, amelyet a megfigyelő mér (tehetetlenségi vonatkoztatási rendszerben), amikor a test a vonatkoztatási rendszerhez képest formula_38 sebességgel mozog, formula_39 a test nyugalmi tömege (formula_40). Ismert, hogy ha egy test valamilyen erő hatására a kérdéses erő irányába elmozdul, akkor az erő által végzett munka (a test mozgási energiájának növekedése) az erő és az elmozdulás szorzata. Ha ρ nagyobb, mint a test ρ sűrűsége akkor a test felúszik, ellenkező esetben elmerül. Ha egy test sebessége gyorsítás hatására megváltozik, akkor egyenes vonalú mozgási energiája is változik, ez egyúttal a test tömegének arányos változását is maga után vonja. A test ekkor egyenes vonalú mozgási energia hiányában abszolút nyugalomba kerül. Ha egy merev test szélessége sokkal nagyobb, mint a hullámhossz, a hangsebesség nagyobb. Az "Eoraptor" koponyájának hossza a test hosszához viszonyítva sokkal nagyobb, mint a sauropodáké. A klasszikus mechanikában egy test teljes kinetikus energiája egyenlő a test haladási kinetikus energiájának és forgási kinetikus energiájának összegével:

ahol:

Egy "m" tömeggel rendelkező, egyenes vonalban, egyenletes sebességgel mozgó testnek a "haladási kinetikus energiáját" a következőképpen számíthatjuk ki:

ahol:

Tehát 10 m/s sebességgel mozgó, 1 kg tömegű test mozgási (kinetikus) energiája 50 J, 100 m/s-nál 5 kJ stb. Azonban ha egy test nem rendelkezik egyenesvonalú mozgási energiával, akkor az a test nem végezhet haladó mozgást, tehát abszolút nyugalom állapotába kerül. Ütközés (mechanika)

Az ütközés a klasszikus mechanikában az az esemény, mikor két test egymással érintkezik, ezáltal mozgási energiájuk, és/vagy sebességük megváltozik. formula_33 pedig nem más, mint a töltések mozgási energiája. Kisebb test kering egy nagyobb test körül

Amikor egy kisebb test a nagyobb test körül cirkulárisan vagy elliptikusan kering, akkor így számítjuk ki a keringési időt:

formula_1

Jelmagyarázat:


Az űrsikló keringési ideje 91,6 perc. Boltzmann-állandó

A Boltzmann-állandó (k vagy k) az a fizikai állandó, amely a test hőmérséklete és az azt felépítő részecskék mozgási energiája közötti kapcsolatban szerepel. Ha egy test sűrűsége nagyobb, az annyit jelent, hogy adott térfogategységenként nagyobb a tömege. Egy test által tárolt hőmennyiség a test tömegétől és hőmérsékletétől függ: minél nagyobb a hőmérséklet, annál nagyobb a hőmennyiség. A két mozgás eredményeként a test egy függőleges síkban fekvő parabolapályán mozog. Az egységnyi méretű test potenciális energiája a potenciál. Amellett, hogy "az a munka, melyet a testen kell végezni, hogy álló helyzetből "v" sebességre tegyen szert" a mozgási energia jelentését a test mozgásegyenletének, mint differenciálegyenletnek megoldásában kereshetjük. A test hossza nagyobb, mint annak magassága, ez különbség a szuka esetén még hangsúlyozottabb.