Versenyuszodákban úgynevezett „feszített víztükröt” hoznak létre. Mi lehet e megoldás fizikai alapja?
Az úszók által keltett felületi hullámokat a medence szélén egy sekély vizű szegéllyel „elnyeletik”, ezzel megakadályozva a hullámok visszaverődését. Az úszók által keltett felületi hullámok és a medence tükörsima faláról visszaverődő hullámok kis amplitúdójú állóhullámot alakítanak ki. A sekély vizű szegélyről mint nyitott végről ellentétes fázisban verődnek vissza a hullámok, így az érkező és a visszaverődő hullámok kioltják egymást.
A B C
Napjainkban a Fényes Fürdőn egy 2000 m²–s sekély vizű, úgynevezett „amorf” medence, egy 50 méteres feszített víztükrű sportúszómedence, valamint egy vízicsúszda várja a fürdőzőket. A radaros távérzékelési eszközök az általuk kibocsátott hullámok visszaverődését mérik. A vízvezetékcsövekben gumókat (úgynevezett "tuberkulumokat") hoznak létre. Nyáron sekély vizű. Az ostorokból tipikusan 1-2 van a sejten, ezek alaptól farokig tartó hullámokat hoznak létre. A szél által keltett hullámok 5 m magasak is lehetnek. A hullámokat két fő csoportra oszthatjuk, az egyik csoportot az úgynevezett térhullámok alkotják, ezek a Föld belsejében is képesek terjedni, a másik csoportot a felületi hullámok alkotják, amelyek csak a Föld felszínén terjednek. Nyáron rendkívül sekély vizű. Az így keltett hullámok longitudinálisak. A vihar által keltett hullámok elöntötték a part menti utakat Key Westben. Főleg a sekély vizű területeken él. Főleg a sekély vizű területeken él. A két réteg között energiaátadás jön létre felületi hullámok formájában, amik egymással ellentétes irányban mozognak. Az úszók könyökszerűen befelé hajlíthatók, segítségükkel sekély vízben az úszók hegyén „futni” tudnak az állatok. Legyen "G" az X által feszített gráf az "e=xy" éllel, és hasonlóan a "G" az Y által feszített gráf az "e=xy" éllel. Ilyen hideg vulkanikus törmelékárak akkor jönnek létre, amikor a kitörés egy sekély vizű tó, vagy tenger aljáról indul el. A sekély vizű tavakban csillárkamoszatokból (Chara sp.) A mocsarak és sekély vizű tavak lakója. A sekély vizű, kavicsos területeket részesíti előnyben. Ezen kőzet sekély vizű helyeken képződött. Az irányítók egyre több fenntartót hoznak létre, ahogy újabb egységeket hoznak létre azért, hogy tökéletesen fenntarthassák az irányítást a fészekaljak felett, mert a Raj nem keltett ki vadállatokat. Az ívási időszakban a sekély vizű, homokos folyószakaszokat keresi. Általában egy évben két almot gondoznak sekély vizű partok közelében. Kutatási területe sekély vizű tavakban az üledék mezofaunája. A robbanás által keltett légnyomás és tengeri hullámok a teszt-szigetekről minden növényzetet letéptek. Szoliton

A szolitonok nagy amplitúdójú nemlineáris hullámok, melyek szemben a kis amplitúdójú lineáris hullámokkal, megtartják koherens alakjukat. Az így keltett hullámok longitudinálisak. A szél által keltett hullámok 5 m magasak is lehetnek. A vihar által keltett hullámok elöntötték a part menti utakat Key Westben. A robbanás által keltett légnyomás és tengeri hullámok a teszt-szigetekről minden növényzetet letéptek. A két réteg között energiaátadás jön létre felületi hullámok formájában, amik egymással ellentétes irányban mozognak. Ide tartozik a visszaverődő hullámok mérése a szín és a beesési szög függvényében. A felületi hullámok a Föld görbületét követve, fokozatosan csillapodva terjednek. A gravitációs hullámok transzverzális hullámok. A keletkező hullámok „szeizmikus hullámok”. A visszaverődő hullámok két nagyobb visszaverő területet jeleztek, melyeket Alpha és Beta régiónak neveztek el. A strandok ott épülnek, ahol az építő hullámok által szállított törmelék mennyisége meghaladja a pusztító hullámok által elszállított anyag mennyiségét. E kettő közül a tízméteres hullámok az erősebbek. A sztratoszféra érdekessége a trópusi szélességi körökön tapasztalható kvázi kétéves oszcilláció, amelyet gravitáló hullámok hoznak létre és amely a troposzférában keletkezik. A NREM alvás harmadik és negyedik szakaszában 1–4 Hz-es, nagy amplitúdójú, kis frekvenciájú delta-hullámok jelennek meg – az alvásból ilyenkor vagyunk a legnehezebben ébreszthetőek. Fontos eltérő tulajdonságuk az is, hogy haladásuk irányába megmozgatják a víztömegeket (a lineáris hullámok csak rezgőmozgást hoznak létre, eredő elmozdulás nélkül). A rudak profilja is befolyásolja a bennük keltett hajlítási hullámok terjedési sebességét. Egy földrengés eredetét az általa keltett szeizmikus hullámok regisztrálásával és a szeizmogramok összevetésével határozzák meg. Ezeken kívül felületi hullámok is megjelennek, amelyek az f-módust („f”, mint "f"undamental) alkotják. A rövidhullámok kisebb távolságokra felületi hullámok, nagyobb távolságokra térhullámok útján jutnak el az adóantennától a vevőantennáig. A hosszúhullámok felületi hullámok útján, a Föld görbületét követve (kellő adóteljesítmény esetén) nagy távolságra terjednek. A gravitációs sugárzás a gravitációs hullámok által továbbított energia. A gravitációs sugárzás a gravitációs hullámok által továbbított energia. Fénysebesség

A vákuumbeli fénysebesség az egyik alapvető fizikai állandó, az elektromágneses hullámok terjedési sebessége. Csökkennek az érzelmi hullámok. Ez a technika a hullámok szuperpozícióján (interferenciáján) alapszik, azaz a különböző teleszkópokon mért hullámok összeadódnak vagy kioltják egymást, aszerint, hogy milyen fázisban vannak egymáshoz képest. A hullámok természetéből fakadó interferencia hatására egyes helyeken erősítik, máshol kioltják egymást. Az étel elhelyezésére használt alsó felület egyes pontjain a hullámok erősítik, máshol kioltják egymást. Azon pontokban, ahol a beérkező elemi hullámok éppen kioltják egymást, sötét foltot, ahol erősítik egymást, ott világos csíkot figyelhetünk meg. Az ELF hullámok csillapítása olyan alacsony, hogy a Földet akár többször is meg tudják kerülni, mielőtt az amplitúdójuk jelentősen lecsökkenne, így az egymással ellentétes irányban kisugárzott hullámok zavarják egymást. A reflexió többszörös is lehet: a földre visszaérkezett hullámok ismét reflektálódnak, majd az ionoszférán verődnek vissza stb., így a jelek viszonylag kis adóteljesítmény mellett is megkerülhetik a Földet. Ide tartozik a visszaverődő hullámok mérése a szín és a beesési szög függvényében. A két réteg között energiaátadás jön létre felületi hullámok formájában, amik egymással ellentétes irányban mozognak. Az ionoszférába érkező elektromágneses hullámok terjedési iránya megtörik és – ha a feltételek ehhez megfelelőek – a hullámok a Föld felé visszaverődnek. A gravitációs hullámok transzverzális hullámok. A keletkező hullámok „szeizmikus hullámok”. Az optikailag homogén közeg molekuláinak egyenletes eloszlása következtében nincs fényszórás: az elsődleges nyaláb irányától különböző minden más irányban a másodlagos hullámok interferenciájuk révén kioltják egymást. Az így keltett hullámok longitudinálisak. A visszaverődő hullámok két nagyobb visszaverő területet jeleztek, melyeket Alpha és Beta régiónak neveztek el. Az ernyő mindegyik pontja mindkét résből kap hullámokat, azonban a hullámok útja a fényforrástól a réseken át az ernyőig nem lesz azonos hosszúságú, így a hullámok nem lesznek azonos fázisban. Az ernyő különböző pontjaira a különböző utakat megtevő elemi hullámok különböző fázisban érkeznek. Az óceánról érkező nagy erejű hullámok a parti sziklákat folyamatosan pusztítják. Számítógépébe legutoljára ezt írta: „Ezek a hullámok már nem is hullámok, akkorák, mint az Alpok”. E kettő közül a tízméteres hullámok az erősebbek. A visszaverődés törvényei alapján belátható, hogy a beeső hullámok a sarokreflektor lapjain visszaverődve mindig a beesés irányával párhuzamosan, a hullámforrás felé verődnek vissza. A sztratoszféra érdekessége a trópusi szélességi körökön tapasztalható kvázi kétéves oszcilláció, amelyet gravitáló hullámok hoznak létre és amely a troposzférában keletkezik. A Titán felszínéről azt gondolták, hogy gyenge visszaverő felület az ELF-hullámok számára, és a hullámok ehelyett arról a folyadék-jég határról verődnek vissza, amit a felszín alatti, vízből és ammóniából álló óceán alkot - de ez csak egy elméleti modell. Fontos eltérő tulajdonságuk az is, hogy haladásuk irányába megmozgatják a víztömegeket (a lineáris hullámok csak rezgőmozgást hoznak létre, eredő elmozdulás nélkül). Gauss-nyaláb

A fényhullámok (mint speciális elektromágneses hullámok) terjedésének egy speciális esete az úgynevezett Gauss-nyaláb. elsődleges hullámok gyorsabban mozognak, mint a másodlagosok.