Mi a szublimáció?
Egy folyadék felforrás nélkül elpárolog. Egy gáz molekulái atomokra bomlanak. Egy anyag atomjai vagy molekulái szilárd fázisból közvetlenül gáz fázisba lépnek át.
A B C
A hígító illékony folyadék a festékben, amely felhasználás után elpárolog a festékfilmből. A torony minden szakaszán más más összetételű gőz és folyadék érintkezik, a folyadék egy része elpárolog, a gőz egy része lecsapódik, ami új egyensúlyt és azzal új egyensúlyi összetételt hoz létre. Ez a szublimáció. Egy gyártósor nehezen képzelhető el folyadék- és gázszállító csövek vagy csavaradagolók nélkül. Leegyszerűsítve ilyenkor a folyadék belsejében nem képződik súrlódás, a folyadék minden ellenállás nélkül tud áramlani. Ilyenek a hidrotermikus szintézis, a szublimáció vagy egy egyszerű oldat-alapú kristályosítás. A vákuumkamrába porlasztott szemcsékből a víz gyakorlatilag folyékonnyá válás nélkül elpárolog, így végeredményül ismét csak egy szilárd, por alakú kávékivonatot kapnak. Gyakran képződik vulkáni gőzökből szublimáció útján. A lépés persze nemcsak térfogat és nyomásváltozással, hanem a hőmérséklet lecsökkenésével is jár, de a folyadék egy része elpárolog és ezt külön cseppfolyósítva a folyadékelegy két részre oszlik. Egy héttel később Bahreinben 1 pontot szerzett, úgy, hogy a hőségben folyadék-utánpótlás nélkül versenyzett. A bahreini hőségben Alonso folyadék-utánpótlás nélkül versenyzett, 8. lett. A bahreini hőségben Alonso folyadék-utánpótlás nélkül versenyzett, 8. lett. A szublimáció elnevezés a latin sublimatio (felemelés) szóból származik. Szublimáció

A szublimáció olyan halmazállapot-változás (fázisátalakulás), amelynél a szilárd halmazállapotú anyag átmegy gőzállapotba melegítés hatására anélkül, hogy közben folyékony állapotot venne fel. A humor és a szublimáció a legmagasabb (legérettebb) énvédő mechanizmus. A metanol később melegítés hatására elpárolog. Amikor a víz elpárolog, hátramaradnak, felhalmozódnak. Ma már tudjuk, hogy egy ideális inverz locsoló (egy olyan, amelyik súrlódás nélkül képes forogni, és amelyet ideális folyadék vesz körül) valóban "visszafelé" gyorsulna, a beáramló folyadék irányába, és megállna, amint a szívás befelyeződik. A higany a működő lámpában teljesen elpárolog. A cseppfolyós nitrogén egy kriogén folyadék. A kötőanyag egy világos, viszkózus folyadék. Keményítő-víz keverékével feltöltött medencében például elsüllyedés nélkül végig lehet futni a folyadék felszínén. Lézergravírozás

A lézergravírozás során egy koncentrált lézersugár hatására az anyag elpárolog vagy elég. Itt elpárolog az oldószer vagy víz. A központban az anyag elpárolog, távolabb megolvad. Magas hőmérsékleten ugyanis a molekulák disszociálnak (szabad atomokra bomlanak fel). Ebben az állapotban a hidrogénmolekulák atomokra bomlanak, és az atomok elektronjai fémes tulajdonságokat kezdenek mutatni. A felszíni hőmérséklete olyan magas, hogy az alkáli fémek ionizált állapotban vannak, és a hidrogénmolekulák atomokra bomlanak. A gáz molekulái a megfelelő idő elteltével elegyednek más gázok molekuláival, teljesen egynemű (homogén) anyagot képezve, akárcsak a valódi oldatok molekulái. Ez a szublimáció. Ahogy a gáz mozgási energiája nő, a molekulái egyre gyakrabban ütköznek a tartály falával nagyobb nyomást okozva. A vezetőt körülvevő gáz részecskéi (atomjai vagy molekulái) a csúcsnak ütközve ugyanolyan töltésűvé válnak, mint a vezető. A gáz-hidrátok stabilis állapotukban mindig klatrát vegyületek, amelyekben a víz molekulái relatíve nagy üregeket tartalmazó un. A molekulák az őket alkotó atomokra bomlanak, melyek aztán elektront adnak le és vesznek fel, miközben az elemre jellemző karakterisztikus hullámhosszúságú sugárzást bocsátják ki. Ez az egyenlőség abból fakad, hogy az ideális gáz molekulái olyan távol vannak egymástól, hogy nem hatnak egymásra. Elsősorban egy pionra és egy nukleonra bomlanak. A plazmaképző és a vágógáz molekulái az ív hőhatására disszociálnak, az atomok külső elektronhéjáról elektronok szakadnak le, azaz a gáz ionizálódik. A tartományok további körzetekre (ولسوالۍ) bomlanak, egy-egy városközponttal. Ilyenek a hidrotermikus szintézis, a szublimáció vagy egy egyszerű oldat-alapú kristályosítás. Gyakran képződik vulkáni gőzökből szublimáció útján. Gáz

A gáz forma az anyag egy halmazállapota. Viszonylagos protonfelesleggel rendelkező atomokra jellemző folyamat. Melegítés hatására bomlanak. A szublimáció elnevezés a latin sublimatio (felemelés) szóból származik. A hidrogén-klorid standardállapotban színtelen, szúrós szagú gáz, úgy mint a többi hidrogén-halogenid a hidrogén-fluorid kivételével, mert a molekulái között nem alakulnak ki hidrogénkötések. Szublimáció

A szublimáció olyan halmazállapot-változás (fázisátalakulás), amelynél a szilárd halmazállapotú anyag átmegy gőzállapotba melegítés hatására anélkül, hogy közben folyékony állapotot venne fel. A humor és a szublimáció a legmagasabb (legérettebb) énvédő mechanizmus. Metilezőszerként használják (metilcsoport beépítésére O, , N, C atomokra). Előbbiek kalciumra, utóbbiak titánra bomlanak. A alagutak könnyen le is bomlanak. A víz közvetlenül a szilárd fázisból a gáz fázisba szublimál. Kohéziós erő

Kohéziós erőnek nevezzük a szilárd anyag atomjai, vagy a folyadék molekulái között fellépő vonzóerőt. Kavitáció

A kavitáció fizikai jelenség, mely akkor következik be, ha egy anyag a nyomás esése következtében folyadék fázisból hirtelen gáz fázisba megy át. Az olvadásponton a folyadék és a szilárd anyag között dinamikus egyensúly alakul ki, amire az jellemző, hogy időegység alatt az egyik fázisból a másik fázisba ugyanannyi részecske megy át, mint ellenkező irányba, vagyis a szilárd fázisból – az olvadás során – ugyanannyi részecske jut a folyadék fázisba, mint amennyi a folyadék fázisból – a kristályosodás során – a szilárd fázisba. Ebben a jelenségben gázok vagy gőzök atomjai-molekulái folyadékkal vagy szilárd testtel érintkezve abban "elnyelődnek". A vezetőt körülvevő gáz részecskéi (atomjai vagy molekulái) a csúcsnak ütközve ugyanolyan töltésűvé válnak, mint a vezető. A legtöbb anyag lehet szilárd, folyadék vagy gáz halmazállapotú. A legtöbb anyag lehet szilárd, folyadék vagy gáz halmazállapotú. Abszorpció (kémia)

Az abszorpció egy fizikai-kémiai jelenség, melynek során gázok vagy gőzök atomjai-molekulái folyadékkal vagy szilárd testtel érintkezve abban "elnyelődnek". Oldódás során az oldószer molekulái kölcsönhatásba lépnek az oldott anyag részecskéivel. Erre az jellemző, hogy időegység alatt az egyik fázisból a másik fázisba ugyanannyi részecske megy át, mint ellenkező irányba, vagyis a gőzképződés – a párolgás vagy a szublimáció – sebessége megegyezik a kondenzáció, lecsapódás sebességével. Ilyen körülmények között a szilárd anyag közvetlenül légnemű állapotba megy át. A fertőzöttek 10%-ánál, a betegség átmenet nélkül alakul át akut fázisból, klinikai fázisba. A gázrészecskék diffúziós mozgással jutnak az anyag belsejébe, s az elnyelő anyag szerkezetében helyezkednek el (az elnyelő folyadék molekulái között vagy a szilárd anyag kristályszerkezetében). Szublimáció

A szublimáció olyan halmazállapot-változás (fázisátalakulás), amelynél a szilárd halmazállapotú anyag átmegy gőzállapotba melegítés hatására anélkül, hogy közben folyékony állapotot venne fel. A megkötött anyag lehet gáz, folyadék vagy oldott szilárd anyag (kémiai részecskék szintjén atom, ion és molekula is). Ezen magasabb kinetikus energiaszint miatt a gázok atomjai és molekulái szinte teljesen rugalmasan visszapattannak az őket tároló anyag felületéről, és egymásról. A kristályos anyagok atomjai, vagy molekulái térbeli rácsban elrendezett módon töltik ki a teret és kapcsolódnak össze. A gén termékének hatására a sejtciklus a G1 fázisból az S fázisba; illetve a G2 fázisból a mitózishoz megy tovább. Gáz

A gáz forma az anyag egy halmazállapota. Ha folyékony helyett gáz halmazállapotúvá válik a szilárd anyag, a folyamatot szublimációnak nevezik. Felette az anyag vagy szuperkritikus folyadék, vagy gáz. Oldószer

Az oldószer olyan anyag, amely egy kémiailag eltérő (szilárd, folyadék vagy gáz halmazállapotú) anyagot – az oldott anyagot – oldat keletkezése közben feloldja. A kísérletek azonban új fázisba lépnek, mikor egy forradalmi áttöréssel egy új felfedezés jön létre. Színtelen vagy fehér színű, szilárd anyag.