Gyakori erdei gyümölcsünk. Levele kerekded, felül fényes, finoman fűrészes szélű. A levélnyél hosszú, gyakran hosszabb a levéllemeznél: 
madárberkenye vadkörte házi berkenye vadalma
A B C D
A levélnyél hosszabb a levéllemeznél. Levele karéjos, fűrészes szélű. Lombja haragoszöld, levele fűrészes szélű. Levele tagolatlan vagy karéjos, fűrészes-csipkés szélű. Nevét a csak meddő hajtásokon növő, kerekded, szíves vállú, hosszú nyelű, fűrészes szélű tőlevelekről kapta. A tőlevelek hosszú nyelűek (a levélnyél két-háromszor hosszabb a levéllemeznél) a felső szárlevelek kisebbek, rövidebb nyelűek. Hosszú nyelű, hegyes, lecsüngő levele széles, tojásdad, 30–35 cm hosszú, fűrészes szélű, puha szőrű. A levélnyél hosszú, merev, gyakran pirosló. Levele finoman szárnyalt, 1-1.5 méter hosszú. Élük finoman fűrészes. Csúcsuk hegyes vagy tompa, szélük finoman csipkés, fűrészes, kopaszok, felül szürkészöldek, fonákjukon világosabbak. A levelek széle csipkés-fűrészes szélű. A levél széle finoman fűrészes. A felső állcsontban lévő fogak koronája jóval keskenyebb az állkapocs széles, hajlított háromszög alakú és finoman fűrészes szélű fogainál. Gyöktörzsén hármasan összetett tojásdad, fűrészes szélű levelek vannak, valamint hosszú, legyökerező indákat fejleszt. Levele vastag szövetű, bőrszerű, a levélnyél és a kacs feltűnően hosszú, pirosas színű. A levél lándzsaalakú, osztott és fűrészes szélű. A levélnyél tövénél gyengén fogazott szélű pálhalevelek találhatók. "Levele" nagy, kerekded, ötkaréjos. Nyolc–tizenkét centiméteres, széles-tojásdad, szürkészöld, fényes, fűrészes szélű levelei késő ősszel sárgára színeződnek, mielőtt lehullanának. A levélnyél 1–2 cm hosszú, bordázott, gyakran vöröses. A levél ép szélű, a levélnyél legfeljebb 1 centiméter. A levélnyél felül tompán háromélű. A rövid nyelű, durván fűrészes szélű, háromszögletű-tojásdad, 3–8 centiméter hosszú levelek hegyes csúcsban végződnek. A négy középkék, de fehéres szélű sziromlevél elliptikus vagy kerekded, 4–6 mm hosszú, erei sötétebbek. A levélnyél hosszabb a levéllemeznél. Levele karéjos, fűrészes szélű. Lombja haragoszöld, levele fűrészes szélű. Levele tagolatlan vagy karéjos, fűrészes-csipkés szélű. Nevét a csak meddő hajtásokon növő, kerekded, szíves vállú, hosszú nyelű, fűrészes szélű tőlevelekről kapta. A tőlevelek hosszú nyelűek (a levélnyél két-háromszor hosszabb a levéllemeznél) a felső szárlevelek kisebbek, rövidebb nyelűek. Hosszú nyelű, hegyes, lecsüngő levele széles, tojásdad, 30–35 cm hosszú, fűrészes szélű, puha szőrű. A levélnyél hosszú, merev, gyakran pirosló. Levele finoman szárnyalt, 1-1.5 méter hosszú. Élük finoman fűrészes. Csúcsuk hegyes vagy tompa, szélük finoman csipkés, fűrészes, kopaszok, felül szürkészöldek, fonákjukon világosabbak. A levelek széle csipkés-fűrészes szélű. A levél széle finoman fűrészes. A felső állcsontban lévő fogak koronája jóval keskenyebb az állkapocs széles, hajlított háromszög alakú és finoman fűrészes szélű fogainál. Gyöktörzsén hármasan összetett tojásdad, fűrészes szélű levelek vannak, valamint hosszú, legyökerező indákat fejleszt. Levele vastag szövetű, bőrszerű, a levélnyél és a kacs feltűnően hosszú, pirosas színű. A levél lándzsaalakú, osztott és fűrészes szélű. A levélnyél tövénél gyengén fogazott szélű pálhalevelek találhatók. "Levele" nagy, kerekded, ötkaréjos. Nyolc–tizenkét centiméteres, széles-tojásdad, szürkészöld, fényes, fűrészes szélű levelei késő ősszel sárgára színeződnek, mielőtt lehullanának. A levélnyél 1–2 cm hosszú, bordázott, gyakran vöröses. A levél ép szélű, a levélnyél legfeljebb 1 centiméter. A levélnyél felül tompán háromélű. A rövid nyelű, durván fűrészes szélű, háromszögletű-tojásdad, 3–8 centiméter hosszú levelek hegyes csúcsban végződnek. A négy középkék, de fehéres szélű sziromlevél elliptikus vagy kerekded, 4–6 mm hosszú, erei sötétebbek. A levélnyél hosszabb a levéllemeznél. Levele karéjos, fűrészes szélű. Lombja haragoszöld, levele fűrészes szélű. Levele tagolatlan vagy karéjos, fűrészes-csipkés szélű. Nevét a csak meddő hajtásokon növő, kerekded, szíves vállú, hosszú nyelű, fűrészes szélű tőlevelekről kapta. A tőlevelek hosszú nyelűek (a levélnyél két-háromszor hosszabb a levéllemeznél) a felső szárlevelek kisebbek, rövidebb nyelűek. Hosszú nyelű, hegyes, lecsüngő levele széles, tojásdad, 30–35 cm hosszú, fűrészes szélű, puha szőrű. A levélnyél hosszú, merev, gyakran pirosló. Levele finoman szárnyalt, 1-1.5 méter hosszú. Élük finoman fűrészes. Csúcsuk hegyes vagy tompa, szélük finoman csipkés, fűrészes, kopaszok, felül szürkészöldek, fonákjukon világosabbak. A levelek széle csipkés-fűrészes szélű. A levél széle finoman fűrészes. A felső állcsontban lévő fogak koronája jóval keskenyebb az állkapocs széles, hajlított háromszög alakú és finoman fűrészes szélű fogainál. Gyöktörzsén hármasan összetett tojásdad, fűrészes szélű levelek vannak, valamint hosszú, legyökerező indákat fejleszt. Levele vastag szövetű, bőrszerű, a levélnyél és a kacs feltűnően hosszú, pirosas színű. A levél lándzsaalakú, osztott és fűrészes szélű. A levélnyél tövénél gyengén fogazott szélű pálhalevelek találhatók. "Levele" nagy, kerekded, ötkaréjos. Nyolc–tizenkét centiméteres, széles-tojásdad, szürkészöld, fényes, fűrészes szélű levelei késő ősszel sárgára színeződnek, mielőtt lehullanának. A levélnyél 1–2 cm hosszú, bordázott, gyakran vöröses. A levél ép szélű, a levélnyél legfeljebb 1 centiméter. A levélnyél felül tompán háromélű. A rövid nyelű, durván fűrészes szélű, háromszögletű-tojásdad, 3–8 centiméter hosszú levelek hegyes csúcsban végződnek. A négy középkék, de fehéres szélű sziromlevél elliptikus vagy kerekded, 4–6 mm hosszú, erei sötétebbek. A levélnyél hosszabb a levéllemeznél. Levele karéjos, fűrészes szélű. Lombja haragoszöld, levele fűrészes szélű. Levele tagolatlan vagy karéjos, fűrészes-csipkés szélű. Nevét a csak meddő hajtásokon növő, kerekded, szíves vállú, hosszú nyelű, fűrészes szélű tőlevelekről kapta. A tőlevelek hosszú nyelűek (a levélnyél két-háromszor hosszabb a levéllemeznél) a felső szárlevelek kisebbek, rövidebb nyelűek. Hosszú nyelű, hegyes, lecsüngő levele széles, tojásdad, 30–35 cm hosszú, fűrészes szélű, puha szőrű. A levélnyél hosszú, merev, gyakran pirosló. Levele finoman szárnyalt, 1-1.5 méter hosszú. Élük finoman fűrészes. Csúcsuk hegyes vagy tompa, szélük finoman csipkés, fűrészes, kopaszok, felül szürkészöldek, fonákjukon világosabbak. A levelek széle csipkés-fűrészes szélű. A levél széle finoman fűrészes. A felső állcsontban lévő fogak koronája jóval keskenyebb az állkapocs széles, hajlított háromszög alakú és finoman fűrészes szélű fogainál. Gyöktörzsén hármasan összetett tojásdad, fűrészes szélű levelek vannak, valamint hosszú, legyökerező indákat fejleszt. Levele vastag szövetű, bőrszerű, a levélnyél és a kacs feltűnően hosszú, pirosas színű. A levél lándzsaalakú, osztott és fűrészes szélű. A levélnyél tövénél gyengén fogazott szélű pálhalevelek találhatók. "Levele" nagy, kerekded, ötkaréjos. Nyolc–tizenkét centiméteres, széles-tojásdad, szürkészöld, fényes, fűrészes szélű levelei késő ősszel sárgára színeződnek, mielőtt lehullanának. A levélnyél 1–2 cm hosszú, bordázott, gyakran vöröses. Vadalma

A vadalma vagy erdei vadalma, népies nevén vadóka "(Malus sylvestris)" a rózsafélék családjába tartozó alma "(Malus)" növénynemzetség egyik faja, kifejlett egyedei fanyar gyümölcsöt érlelő erdei kis fák. A levél ép szélű, a levélnyél legfeljebb 1 centiméter. A levélnyél felül tompán háromélű. A rövid nyelű, durván fűrészes szélű, háromszögletű-tojásdad, 3–8 centiméter hosszú levelek hegyes csúcsban végződnek.