Az alábbi, vizes oldatban lezajló folyamatok közül melyik nem sorolható be sem a sav-bázis, sem a redoxireakciók közé?
2 NaOH + Cl 2 = NaOCl + NaCl + H 2 O Mg + H 2 SO 4 = MgSO 4 + H 2 Na 2 SO 3 + 2 HCl = 2 NaCl + H 2 O + SO 2 2 NaOH + 2 NO 2 = NaNO 2 + NaNO 3 + H 2 O AgNO 3 + HCl = AgCl + HNO 3
A B C D E
Sav-bázis reakciók során:

2. Zn + → + H

Bomlékony, csak híg vizes oldatban létező sav. A hidrogén-klorid vizes oldata, a sósav erős sav (p"K" = −7), mivel a vizes oldatban kialakuló gyenge O-H···Cl hidrogénkötések túl gyengék ahhoz, hogy megakadályozzák a teljes ionos disszociációt. : O (2 elektronpár és 2 párosítatlan elektron-Hund-szabály) --> O, Cl (3 elektronpár és 1 párosítatlan elektron) --> Cl, stb. A hexakloro-platina(IV)-sav egy erős kétbázisú sav, vizes oldatban H-ionokra és [PtCl] komplex ionokra disszociál. Az NBS az 1 alkénnel vizes oldatban a 2 brómhidrin keletkezése közben reagál. Az így keletkező gázt vizes és tömény kénsavas gázmosón keresztülvezetve lehet szárítani.2 KMnO + 8 HCl = 3 Cl + 2 KCl + 2 MnO + 4 HO4 HCl + MnO → Cl + MnCl + 2 HOAz iparban a klór előállítása általában nátrium-klorid vizes oldatának elektrolízisével történik. Tiszta állapotban nem létezik, és nem tudták kimutatni vizes oldatban sem. CFCl + "hν" → CFCl + Cl

O + "hν" → O + O

Cl + O → ClO + O

ClO + O → Cl + O

Netto: 2 O → 3 O

Korlátozás, majd a gyártás és felhasználás betiltása: Montreali Egyezmény (1987) + újabb módosítások. A hidrogén-bromid vizes oldata erős sav (p"K" = −9), mivel a vizes oldatban kialakuló gyenge O−H···Br hidrogénkötések túl gyengék ahhoz, hogy megakadályozzák a teljes ionos disszociációt. Az elmélet magyarázatot ad oldószerekben lezajló sav-bázis reakciókra is. A manapság használt eljárásban nátrium-hidroxid híg vizes oldatát reagáltatják fluorral, melléktermékként nátrium-fluorid keletkezik:

2 F + 2 NaOH → OF + 2 NaF + HO

Erős oxidálószer. Például a fluor-triklórmetán esetében:

CClF → CClF + Cl

A keletkező klórgyök katalizátorként viselkedik, gyorsítja az ózon bomlását:

Cl + O → ClO + O

2 ClO → O + 2 Cl

Ennek következtében a CFC-k és HCFC-k a légkörbe kerülve rendkívül káros hatással vannak az ózonrétegre. Egy HA sav vizes oldatában a bázis a víz, a konjugált bázis az és a konjugált sav az oxóniumion. Mangán-dioxid és nátrium-hipoklorit (fehérítő) reakciójával állítható elő:

2 MnO + 3 NaOCl + 2 NaOH → 2 NaMnO + 3 NaCl + HO

Nátrium-perklorát és kálium-permanganát oldatainak összeöntésével is előállítható, az ekkor keletkező kálium-perklorát kicsapódik és leszűrhető:

NaClO(aq)+KMnO(aq)=NaMnO(aq)+KClO(s)

A nátrium-permanganát oldatot párologtatva nyerhető a monohidrátja. osztályába (2–4 t teherbírásig) sorolható be. Hiszen 2 lóra sem a 'folytathatóság' sem a 'kezdhetőség' nem igazolható. c, 30%-os salétromsavban melegítve a csapadék kénkiválás közben oldódik: 
BiS + 2 + 8 H → 2 Bi + 2 NO + 4 HO
BiI + I → 


Bi(OH) + ClO → BiO(OH) + Cl + HO


Bi(OH) + 3 → 2 Bi + 3 

A bizmutionra jellemző az, hogy igen könnyen hidrolizáltatható, fehér hidroxidja sem nátronlúgban, sem ammóniában nem oldódik; fekete jodidcsapadéka van, mely jodidfeleslegben viszonylag könnyen oldódik. Nem lehetett összehasonlítani sem árban sem teljesítményben a GeForce 2-vel. 2 H + O → 2 HO

A hidrogén tiszta oxigénnel vagy a levegő oxigénjével elkeveredve durranógázt alkot. Maga a fenolftalein gyenge sav, ami vizes oldatban képes protonokat leadni. A funkcionális képalkotás nagyot haladt előre, az oxigén -15 jelölt vizes (H 2 15 O, vagy H20 -15) képalkotó eljárás fejlesztésével. Vizes oldatban H és [AuCl] ionokra disszociál. A családba az alábbi 2 nem, 2 faja tartozik: A nikkel(II)-hidroxidot fekete színű nikkel(III)-hidroxiddá sem a levegő oxigénje, sem a hidrogén-peroxid nem képes oxidálni, de a hipoklorition igen: 
2 Ni(OH) + ClO + HO → 2 Ni(OH) + Cl
Ni(OH) + 6 NH → + 2 OH 
Sok ammóniumsó jelenlétében csapadék nem is válik le. Zn + → + H

Bomlékony, csak híg vizes oldatban létező sav. H=3, H=3, H=2, H=4, H=5, H=5. A hexakloro-platina(IV)-sav egy erős kétbázisú sav, vizes oldatban H-ionokra és [PtCl] komplex ionokra disszociál. Vizes oldatban H és [AuCl] ionokra disszociál. osztályába (2–4 t teherbírásig) sorolható be. Vizes oldatban tautomerizálódik: "N-H"-hisztaminként és "N-H"-hisztaminként fordul elő. Van 313 1/2 h. szántóföldje, 107 1/2 h. rétje, 15 h. legelője, 284 4/2 kapa szőlője, 60 1/2 házikertje, s 300 h. községi erdeje. Kiterjedése 2823 5/8 hold, mellyből 12 2/8 h. belsőtelek, 390 1/8 h. szántóföld, 1060 3/8 h. kaszálló, 1342 4/8 h. legelő, nádas és mocsáros helyek 77 4/8 h. A jobbágyság 2 4/8 egész telek után bir ebből 72 4/8 h. szántóföldet és 253 6/8 h. kaszálót. Ca(PO) + 4 H → 3 Ca + 2 HPO
CaCO + 2 H → Ca + CO + HO 
kalcium-karbonát válik le. Sav-bázis reakciók során:

2. Vizes oldatban részlegesen OBr hipobromit anionra és H protonra disszociál. Határa 3214 2/8 holdra terjed, s e közt van 26 6/8 h. belső telek, 961 4/8 h. szántóföld, 624 4/8 h. kaszáló, 384 4/8 h. mocsár és lapos, 1217 h. legelő. Határja 1879 4/8 holdra terjed, mellyből 23 1/8 hold belső telek, 699 2/8 h. szántóföld, 341 3/8 h. rét, 24 2/8 erdő, 36 h. mocsár, 255 4/8 h. legelő. A lakosok birnak 1790 h. szántóföldet, 25 1/4 h. rétet, 922 1/2 kapa szőlőt. Tiszta állapotban nem létezik, és nem tudták kimutatni vizes oldatban sem. A víz átlagos sebessége: 2–4 km/h, mélysége: 0,5–1 méter. Az elmélet magyarázatot ad oldószerekben lezajló sav-bázis reakciókra is. Hidrolízis közben hidrogén képződik:

H + H = H 

CaH + 2 HO = Ca(OH) + 2 H

Redukálószerek. A hidrogén-bromid vizes oldata erős sav (p"K" = −9), mivel a vizes oldatban kialakuló gyenge O−H···Br hidrogénkötések túl gyengék ahhoz, hogy megakadályozzák a teljes ionos disszociációt. Van 984 h. szántóföldje, 109 h. rétje, 54 2/4 kertje, 642 hold cser, tölgy, fenyő, nyir erdeje. Van 984 h. szántóföldje, 109 h. rétje, 54 2/4 kertje, 642 hold cser, tölgy, fenyő, nyir erdeje. Egy HA sav vizes oldatában a bázis a víz, a konjugált bázis az és a konjugált sav az oxóniumion. A kezelés 2 mg-os adaggal kell kezdeni, és naponta 2 mg-mal emelni 4–8 mg-ig. a, híg salétromsavban (narancssárga színnel): 
2 AgCrO + 2 H → 4 Ag + + HO 
b, és ammóniában (citromsárga színnel): 
AgCrO + 4 NH → 2 [Ag(NH)] + 
egyaránt könnyen oldódik. A 2. és 4. évszázad között nem tartották a kanonikus Szentírás részének sem. Pár reakcióegyenlet:

DyO + 6 HCl → 2 DyCl + 3 HO

DyO + 6 HNO → 2 Dy(NO) + 3 HO

DyO + 3 HSO → Dy(SO) + 3 HO

DyO + 2 HPO → 2 DyPO + 3 HO Az SU(2) az SO(3) kétszeres fedőcsoportja, az SU(2)-nek létezik olyan faktorcsoportja, ami megegyezik (izomorf) az SO(3)-mal. Sav-bázis reakciók során:

2. A bórax reakciója sósavval:

NaBO·10HO + 2 HCl → 4 B(OH) + 2 NaCl + 5 HO. A modul hivatalos megjelölése eredetileg oroszul SO-2, angolul Docking Compartment-2 (DC-2), magyarul: „dokkolómodul-2” volt. SU(2) egyszeresen összefüggő kétszeres fedése SO(3)-nak. Az így keletkező gázt vizes és tömény kénsavas gázmosón keresztülvezetve lehet szárítani.2 KMnO + 8 HCl = 3 Cl + 2 KCl + 2 MnO + 4 HO4 HCl + MnO → Cl + MnCl + 2 HOAz iparban a klór előállítása általában nátrium-klorid vizes oldatának elektrolízisével történik. Az

mátrix az so(2) Lie-algebra generátora. Az SO(3) minden ábrázolása egyben SU(2)-nek is ábrázolása, de megfordítva ez nem igaz. : 
MnSO + 2 NaNO + 2 NaCO → NaMnO + 2 NaNO + 2 CO + NaSO
2 Mn + 5 + 8 HO → 2 + 10 + 16 H
2 Mn + 5 + 3 HO → 2 + 5 + 6 H

A mangánra mindenekelőtt változatos redoxireakciói jellemzőek. 2 Fe + HS → 2 Fe + S + 2 H 
2 Fe + 3 S + 6 HO → 2 Fe(OH) + 3 HS 
vas(III)-hidroxidot választ le. A Lie-csoportok nyelvén az "A" forgatómátrixok az SO(2) csoport elemei. Az SU(2) ábrázolásai szerint transzformálódó mennyiségek a spinorok, a spinoperátor sajátértékei az impulzusmomentum lehetséges értékei, ami viszont formula_1 egységekben tehát nemcsak az SO(3) unitér ábrázolásaira jellemző egész, hanem a csak az SU(2) unitér ábrázolásai esetén lehetséges félegész (1/2, 3/2, 5/2, stb.) A családba az alábbi 2 nem, 2 faja tartozik: Az ilyen számok közül sok a következő alakba írható: 2(2 − 3), ahol 2 − 3 prímszám (tökéletes számoknál 2 − 1 szerepel a képletben). A Na-t H, míg a Ca-t 2 H helyettesíti. Az NBS az 1 alkénnel vizes oldatban a 2 brómhidrin keletkezése közben reagál. "A priori", azaz eleve szintetikus ítélet például "2+3=5", mert sem a 2-ben, sem a 3-ban nincs benne az 5. Az ülések 2+2 vagy 2+3 elrendezésűek. Az ülések 2+2 és 2+3 elrendezésűek. Ha két soros, akkor a 2 2/3’ + 2’ sorokat tartalmazza; ha háromsoros, akkor a 4’ + 2 2/3’ + 2’ sorokat tartalmazza; valamint ha négysoros, akkor az 5 1/3’ + 4’ + 2 2/3’ + 2’ sorokat tartalmazza. Ha két soros, akkor a 2 2/3’ + 2’ sorokat tartalmazza; ha háromsoros, akkor a 4’ + 2 2/3’ + 2’ sorokat tartalmazza; valamint ha négysoros, akkor az 5 1/3’ + 4’ + 2 2/3’ + 2’ sorokat tartalmazza. g. 2. c4 d6 v. Hc6 

h. 2. d4 cxd4 (3. Hasonló matematikai analógia létezik a spin és az izospin között, mivel mindkettőt egy-egy SU(2)-szimmetria, a térbeli SO(3)-szimmetria kiterjesztését képviselő spin-SU(2)-, illetve az izospin-SU(2)-, azaz az íz-SU(2)-szimmetria jellemzi. b, Hipohalogenitekkel melegítve az oldatot, kromát képződése miatt megsárgul: 
2 + 3 HO + 2 OH → + 8 HO
Ha frissen, hidegen, híg ammóniával éppen leválasztott króm-hidroxidhoz tömény ammóniát adunk, a csapadék lassan vörösesibolya színnel oldódik: 
Cr(OH) + 6 NH → + 3 OH 
Cr + 3 SH + 3 HO → Cr(OH) + 3 HS 
mely savakban és nátronlúgban egyaránt oldható:
Cr(OH) + 3 H → Cr + 3 HO
Cr(OH) + OH → 
2 Cr + 3 SO + 8 HO → + 6 + 16 H
Cr(SO) + 3 NaNO + 5 NaCO → 2 NaCrO + 3 NaNO + 5 CO + 3 NaSO
2 Cr + Zn → 2 Cr + Zn

A krómvegyületek kivétel nélkül színesek. : 
MnSO + 2 NaNO + 2 NaCO → NaMnO + 2 NaNO + 2 CO + NaSO
2 Mn + 5 + 8 HO → 2 + 10 + 16 H
2 Mn + 5 + 3 HO → 2 + 5 + 6 H

A mangánra mindenekelőtt változatos redoxireakciói jellemzőek. Sav-bázis reakciók során:

2. Például, ha nátrium-karbonátot használtunk stroncium-nitráttal:

Sr(NO) + NaCO → SrCO + 2 NaNO . Hidrogénnel való elegye meggyújtáskor robban: 2 NO + 2 H → N + 2 HO. 2—3, no. b, Hipohalogenitekkel melegítve az oldatot, kromát képződése miatt megsárgul: 
2 + 3 HO + 2 OH → + 8 HO
Ha frissen, hidegen, híg ammóniával éppen leválasztott króm-hidroxidhoz tömény ammóniát adunk, a csapadék lassan vörösesibolya színnel oldódik: 
Cr(OH) + 6 NH → + 3 OH 
Cr + 3 SH + 3 HO → Cr(OH) + 3 HS 
mely savakban és nátronlúgban egyaránt oldható:
Cr(OH) + 3 H → Cr + 3 HO
Cr(OH) + OH → 
2 Cr + 3 SO + 8 HO → + 6 + 16 H
Cr(SO) + 3 NaNO + 5 NaCO → 2 NaCrO + 3 NaNO + 5 CO + 3 NaSO
2 Cr + Zn → 2 Cr + Zn

A krómvegyületek kivétel nélkül színesek. A manapság használt eljárásban nátrium-hidroxid híg vizes oldatát reagáltatják fluorral, melléktermékként nátrium-fluorid keletkezik:

2 F + 2 NaOH → OF + 2 NaF + HO

Erős oxidálószer. d, 30% salétromsav a csapadékot oldja: 
3 CuS + 2 + 8 H → 3 Cu + 3 S + 2 NO + 4 HO
2 Cu + 4 I → 2 CuI + I

Ha a képződött barna elemi jódot pl. 2 Fe + HS → 2 Fe + S + 2 H 
2 Fe + 3 S + 6 HO → 2 Fe(OH) + 3 HS 
vas(III)-hidroxidot választ le. Párosítatlan elektronja következtében igen reakcióképes: levegőn rögtön megbarnul, mert nitrogén-dioxiddá oxidálódik: 2 NO + O → 2 NO. A családba az alábbi 2 nem, 2 faja tartozik: c, 30%-os salétromsavban melegítve a csapadék kénkiválás közben oldódik: 
BiS + 2 + 8 H → 2 Bi + 2 NO + 4 HO
BiI + I → 


Bi(OH) + ClO → BiO(OH) + Cl + HO


Bi(OH) + 3 → 2 Bi + 3 

A bizmutionra jellemző az, hogy igen könnyen hidrolizáltatható, fehér hidroxidja sem nátronlúgban, sem ammóniában nem oldódik; fekete jodidcsapadéka van, mely jodidfeleslegben viszonylag könnyen oldódik. Az ilyen számok közül sok a következő alakba írható: 2(2 − 3), ahol 2 − 3 prímszám (tökéletes számoknál 2 − 1 szerepel a képletben). Az NBS az 1 alkénnel vizes oldatban a 2 brómhidrin keletkezése közben reagál. 2. no. 2. no. 2. no. 2, No. "A priori", azaz eleve szintetikus ítélet például "2+3=5", mert sem a 2-ben, sem a 3-ban nincs benne az 5. Az ülések 2+2 vagy 2+3 elrendezésűek. Az ülések 2+2 és 2+3 elrendezésűek. Ha két soros, akkor a 2 2/3’ + 2’ sorokat tartalmazza; ha háromsoros, akkor a 4’ + 2 2/3’ + 2’ sorokat tartalmazza; valamint ha négysoros, akkor az 5 1/3’ + 4’ + 2 2/3’ + 2’ sorokat tartalmazza. Ha két soros, akkor a 2 2/3’ + 2’ sorokat tartalmazza; ha háromsoros, akkor a 4’ + 2 2/3’ + 2’ sorokat tartalmazza; valamint ha négysoros, akkor az 5 1/3’ + 4’ + 2 2/3’ + 2’ sorokat tartalmazza. g. 2. c4 d6 v. Hc6 

h. 2. d4 cxd4 (3. 2 (Mozart)

Wolfgang Amadeus Mozart No.2. Tiszta állapotban nem létezik, és nem tudták kimutatni vizes oldatban sem. Az elmélet magyarázatot ad oldószerekben lezajló sav-bázis reakciókra is. Egy HA sav vizes oldatában a bázis a víz, a konjugált bázis az és a konjugált sav az oxóniumion. Zn + → + H

Bomlékony, csak híg vizes oldatban létező sav. Maga a fenolftalein gyenge sav, ami vizes oldatban képes protonokat leadni. A hidrogén-cianid vizes oldatban gyenge sav, p"K"-ja körülbelül 9. Azt mondjuk, hogy a sósav vizes oldatban „teljesen disszociál”, mivel a nem disszociált sav mennyisége nem érzékelhető. Tehát ez sem szubsztancia, se nem akcidens, így nem sorolható be az arisztotelészi kategóriák közé, valami egészen új. Pár reakcióegyenlet:

DyO + 6 HCl → 2 DyCl + 3 HO

DyO + 6 HNO → 2 Dy(NO) + 3 HO

DyO + 3 HSO → Dy(SO) + 3 HO

DyO + 2 HPO → 2 DyPO + 3 HO Gyenge sav, vizes oldatban kis mértékben disszociál, disszociációjakor cianidionok (CN) képződnek belőle. A hexakloro-platina(IV)-sav egy erős kétbázisú sav, vizes oldatban H-ionokra és [PtCl] komplex ionokra disszociál. Chagall nem sorolható be a századeleji avantgárd egyik irányzatába sem. Vizes oldatban az ammóniánál valamivel gyengébb bázis, savakkal egy és kétbázisú sókat képez. Mivel az ezüst-hidroxid erős bázis, az ezüstsók a többi nehézfémsóktól eltérően vizes oldatban semleges kémhatásúak, nem hidrolizálnak. Sav-bázis indikátor

A sav-bázis indikátor (lat. Másfelől mindezek a folyamatok nem függetleníthetőek a kelet-európai sztyeppék nomád pásztornépeinek az i. e. 3. évezredben lezajló bevándorlásától. Másfelől mindezek a folyamatok nem függetleníthetőek a kelet-európai sztyeppék nomád pásztornépeinek az i. e. 3. évezredben lezajló bevándorlásától. pH<1, 80%-os vizes oldatban (pKa = 2,82) erősebb sav, mint az ecetsav(pKa = 4,75). Gyakran alkalmazzák sav-bázis indikátorként sav-bázis titrálásoknál. A keletkező csapadék sem ammónium-szulfid-, sem KOH-oldatban nem oldódik fel. (Lásd: Sav-bázis elméletekben az Arrhenius-Ostwald féle sav-bázis elmélet.) HCl) vagy erős bázis (pl. glicerin 3 hidrogénkötés, eritrit 4 hidrogénkötés)

Az alkoholok vizes oldata első közelítésben semleges, így az alkoholok a Brönsted-féle savelmélet alapján nem számítanak sem savnak, sem bázisnak. Az A korcsoport mezőnyében sem 1 méteren, sem pedig 3 méteren nem került döntőbe. Például a sósav (HCl) vízben való oldásánál a HCl molekula tekinthető savnak, a vízmolekula pedig a bázisnak:

ahol s1-b1 és s2-b2 az összetartozó egyszerű sav-bázis párt jelöli.