Az átlagköltség kifejezi
az egy termékre jutó változó költség nagyságát. a termékmennyiség változására jutó összes költség változásának nagyságát. az egy termékre jutó összes költség nagyságát.
A B C
Az átlagköltség definícióját – a változó költség (VC) és az állandó vagy fix költség (F) definícióját felhasználva – a következőképpen alakíthatjuk át:

formula_3

A jobb oldal első tagját "átlagos változó költségnek" nevezhetjük és AVC-vel jelöljük; a második neve "átlagos fix költség", jele AFC. Az átlagköltség jele AC az angol "average cost" (átlagköltség) kifejezés alapján. Ezen területeken a kismértékű vízfelhasználás miatt és a magas fajlagos költségek (egy főre jutó beruházási költség illetve az egy m³-re jutó vizdíj). Az árbevétel és az összes változó költség különbsége a fedezet. Átlagköltség

Átlagköltség alatt a mikroökonómiai termeléselméletben egy „átlagos” jószágegység kibocsátásának költségét értjük. Az egy lakosra jutó külföldi tőke nagyságát tekintve, pedig az esztergomi a Közép-Dunántúli Régió első térsége. (1) A klasszikus gazdaságtan szerint a hatékonyabb szénfelhasználás az
egységnyi termékre jutó szén költségét csökkenti. A menetemelkedésnél figyelembe kell venni az egy menetre jutó feszültség nagyságát a menetek közötti átütés elkerülésére. A termelési átlagperiódus így kifejezi a munka egy egységére átlagosan jutó felhasznált állandótőke mennyiségét. Definiálható még "átlagos változó költségfüggvény" és "átlagos állandó költségfüggvény" is, ezek az egy outputegységre jutó változó, illetve fix költséggel egyenlők. Egyjószágos modellben az átlagköltség az összköltség és a kibocsátás hányadosaként határozható meg:

formula_4

Beszélhetünk "átlagos" (fajlagos) "változó költségről" és "átlagos" (fajlagos) "fix költségről" is. Változó költség

Változó költségnek (variable cost) hívja a mikroökonómiai termeléselmélet és a vállalatgazdaságtan egy vállalat azon költségeit, amelyek függnek a kibocsátástól. Tehát az átlagköltség felírható az átlagos változó költség- és az átlagos fix költségfüggvény összegeként:

formula_4


Azok a javak, amelyeknek az ára kisebb az átlagos változó költségüknél, „annyira negatív profitot” eredményeznek, hogy a vállalatnak már rövid távon is érdemes leállítania a jószág kibocsátását (vagyis kilépnie az iparágból), mert ez még mindig kisebb költséggel jár a számára, mint az, ha továbbra is veszteségesen termelne. Több okból is felmerülhet az igény arra, hogy a vállalat költségfüggvényeit (összköltség, változó költség stb.) Az NHS adatai alapján korai mellrákban szenvedő betegekre jutó egyéni költség, négy ciklust feltételezve 4000 angol font (kb. A mikroökonómiai termeléselmélet modelljében az állandó költségek rövid távú jelenségek; igen hosszú távon az összes költség változó. Technikailag szemléltetve a fedezeti pont az átlagköltség-görbe (AC) minimumpontja (formula_1) vagyis az a pont (formula_2), ahol

Matematikailag megmutatható, hogy a tárgyalt pont megegyezik a határköltség-görbe (MC) és az átlagköltség-görbe (AC) metszéspontjával, vagyis azzal a ponttal (formula_2), ahol

Mint az az átlagköltség definíciójából látható, a pont meghatározásában a modell szerint figyelembe kell venni a termelés során felmerülő változó költségek mellett az állandó költségeket is. Az ország élen jár az egy hektárra jutó műtrágya-felhasználásban és az egy főre jutó tejhozamban. Ezektől eltérően azonban az angolna képes a szem pupillanyílásának nagyságát szabályozni, ezáltal a szembe jutó fényerősséget is változtatni tudja. A párokra való állománybecslés aligha lehetséges, mivel a siketfajd kakasok poligámok, és az egy kakasra jutó tyúkok száma változó lehet. Az egy háztartásra jutó átlag bevétel 47 321 dollár, az egy családra jutó 58 143 dollár. Az egy háztartásra jutó átlag bevétel 49 117 dollár, az egy családra jutó 54 018 dollár. BASICben a név végére írt $ jel kifejezi, hogy a változó szöveg tárolására alkalmas. A készletet az adott időtartamra jutó q mennyiségekkel kell tervezni (mivel a rendelési tétel nagyság változó). Például a mikroökonómiai termeléselméletben egy vállalat akkor alkalmaz egy új munkavállalót, ha az utolsó munkaórájából származó bevétel (a határbevétel) magasabb, mint az erre jutó, a vállalat által viselt költség (a határköltség). Az átlagköltség jele AC az angol "average cost" (átlagköltség) kifejezés alapján. Átlagköltség

Átlagköltség alatt a mikroökonómiai termeléselméletben egy „átlagos” jószágegység kibocsátásának költségét értjük. Az átlagköltség definícióját – a változó költség (VC) és az állandó vagy fix költség (F) definícióját felhasználva – a következőképpen alakíthatjuk át:

formula_3

A jobb oldal első tagját "átlagos változó költségnek" nevezhetjük és AVC-vel jelöljük; a második neve "átlagos fix költség", jele AFC. Az árbevétel és az összes változó költség különbsége a fedezet. Ezen területeken a kismértékű vízfelhasználás miatt és a magas fajlagos költségek (egy főre jutó beruházási költség illetve az egy m³-re jutó vizdíj). A termelési átlagperiódus így kifejezi a munka egy egységére átlagosan jutó felhasznált állandótőke mennyiségét. A menetemelkedésnél figyelembe kell venni az egy menetre jutó feszültség nagyságát a menetek közötti átütés elkerülésére. Az egy lakosra jutó külföldi tőke nagyságát tekintve, pedig az esztergomi a Közép-Dunántúli Régió első térsége. Az NHS adatai alapján korai mellrákban szenvedő betegekre jutó egyéni költség, négy ciklust feltételezve 4000 angol font (kb. Ezektől eltérően azonban az angolna képes a szem pupillanyílásának nagyságát szabályozni, ezáltal a szembe jutó fényerősséget is változtatni tudja. Fényerősség

A fényerősség fizikai mennyiség, amely kifejezi a primer sugárzók által kisugárzott (emittált), a "vizuális" tartományban, az "emberi látás" tartományában észlelhető fény nagyságát. Erőtér

Erőtér a fizikában valamely test által keltett kölcsönhatás, amely a téridőben meghatározható helyeken a más testekre ható erők nagyságát kifejezi. A mikroökonómiai termeléselmélet modelljében az állandó költségek rövid távú jelenségek; igen hosszú távon az összes költség változó. Az összes állandó költséggel szemben az átlagos fix költség már függ a kibocsátástól, méghozzá annak hiperbolikus függvénye. Az ionizációs energia változására periodicitás jellemző. Azt vizsgálja, hogy a (valós vagy komplex értékű) függvények hogyan változnak néhány (esetleg az összes, de legalább egy) független változó változására. A könyvvitel folyamatosan reagál az információs igények változására. Az Euler-tételből kiindulva a termékmennyiség és a tényezők mennyisége közötti függvényszerű összefüggést mutatták ki. A hozam az árfolyam változásának köszönhető. A gyártási költség egyik tényezője a "forgácsolási költség". Az etilén-oxidhoz képest kevésbé hatékony, érzékenyebb a sterilizálás paramétereinek változására, főleg a hőmérséklet változására, és maga az anyag is erősen irritatív. Az implicit költség a tágabb értelmű haszonáldozat-költség (opportunity cost) egyik fajtája. Költség

A költség fogalmát a gazdaságtudományok többféleképpen határozzák meg. A komplex rendszerek változásának folyamata az alkalmazkodás. ( A helyettesítés rugalmassága a tényezőarányok százalékos változásának és a helyettesítés százalékos változásának a hányadosa. 2007 júliusában az engedélyt kiterjesztették az összes élelmiszeripari termékre. Az átlagköltség jele AC az angol "average cost" (átlagköltség) kifejezés alapján. Ezen területeken a kismértékű vízfelhasználás miatt és a magas fajlagos költségek (egy főre jutó beruházási költség illetve az egy m³-re jutó vizdíj). Átlagköltség

Átlagköltség alatt a mikroökonómiai termeléselméletben egy „átlagos” jószágegység kibocsátásának költségét értjük. Az egy lakosra jutó külföldi tőke nagyságát tekintve, pedig az esztergomi a Közép-Dunántúli Régió első térsége. (1) A klasszikus gazdaságtan szerint a hatékonyabb szénfelhasználás az
egységnyi termékre jutó szén költségét csökkenti. A menetemelkedésnél figyelembe kell venni az egy menetre jutó feszültség nagyságát a menetek közötti átütés elkerülésére. A termelési átlagperiódus így kifejezi a munka egy egységére átlagosan jutó felhasznált állandótőke mennyiségét. Az árbevétel és az összes változó költség különbsége a fedezet. Ezt a súlyt az összes kiadás (az összes lefedett termékre és szolgáltatásra fordított teljes kiadás) arányában határozzák meg. Az átlagköltség definícióját – a változó költség (VC) és az állandó vagy fix költség (F) definícióját felhasználva – a következőképpen alakíthatjuk át:

formula_3

A jobb oldal első tagját "átlagos változó költségnek" nevezhetjük és AVC-vel jelöljük; a második neve "átlagos fix költség", jele AFC. Az NHS adatai alapján korai mellrákban szenvedő betegekre jutó egyéni költség, négy ciklust feltételezve 4000 angol font (kb. Az ország élen jár az egy hektárra jutó műtrágya-felhasználásban és az egy főre jutó tejhozamban. Ezektől eltérően azonban az angolna képes a szem pupillanyílásának nagyságát szabályozni, ezáltal a szembe jutó fényerősséget is változtatni tudja. Az egy háztartásra jutó átlag bevétel 47 321 dollár, az egy családra jutó 58 143 dollár. Az egy háztartásra jutó átlag bevétel 49 117 dollár, az egy családra jutó 54 018 dollár. Például a mikroökonómiai termeléselméletben egy vállalat akkor alkalmaz egy új munkavállalót, ha az utolsó munkaórájából származó bevétel (a határbevétel) magasabb, mint az erre jutó, a vállalat által viselt költség (a határköltség). A mikroökonómiai termeléselmélet modelljében az állandó költségek rövid távú jelenségek; igen hosszú távon az összes költség változó. Az összes állandó költséggel szemben az átlagos fix költség már függ a kibocsátástól, méghozzá annak hiperbolikus függvénye. Valószínűleg a szingularitás után az egy főre jutó vagyon jelentősen megnő, miközben az egy főre jutó foglalkoztatottság csökken. Fényerősség

A fényerősség fizikai mennyiség, amely kifejezi a primer sugárzók által kisugárzott (emittált), a "vizuális" tartományban, az "emberi látás" tartományában észlelhető fény nagyságát. Az egy főre jutó GNP 7480 dollár. Az egy lakásra jutó népesség 292 fő. Az egy személyre jutó földterület drasztikusan csökkent. Az egy főre jutó jövedelem $19 926.