Rügyei körül lombhullás után is fennmaradnak a keskeny, hosszú pálhalevelek. 
Kocsánytalan tölgy C / Kocsányos tölgy Molyhos tölgy Cser
A B C
Kocsánytalan tölgy "(Quercus petraea)", kocsányos tölgy "(Quercus robur)". kocsányos tölgy, (Quercus robur), kocsánytalan tölgy, (Quercus petraea). A kocsányos tölgy rügyei, hajtásai és a levelek fonákja kopasz, míg a kocsánytalan tölgyé molyhos. A kocsánytalan tölgy termete a kocsányos tölgyénél valamivel kisebb. A kert legjellemzőbb fája a kocsányos tölgy (Quercus robur) és a kocsánytalan tölgy (Quercus petraea). A felhasználható hatóanyagot mind a kocsányos, mind a kocsánytalan tölgy tartalmazza. A felhasználható hatóanyagot mind a kocsányos, mind a kocsánytalan tölgy "(Quercus petraea)" tartalmazza. Az ötletet a kocsányos tölgy (angol tölgy) törzsének formájából merítette. Rákóczi-tölgy (Mikepércs)

A Rákóczi-tölgy Mikepércs határában álló, a helyiek szerint ezeréves kocsányos tölgy. A táj őshonos fafajai: fenyőfélék közül az erdeifenyő "(Pinus sylvestris)", lombfák közül legjelentősebb a kocsányos tölgy "(Quercus robur)", kisebb mértékben a kocsánytalan tölgy "(Quercus petraea)". A gyertyános tölgyerdők lombkoronaszintjét a közönséges gyertyán mellett vagy a kocsányos, vagy a kocsánytalan tölgy határozza meg. Szlavón tölgy

A szlavón tölgy (Quercus robur slavonica) a kocsányos tölgy (Quercus robur, Quercus pedunculata)egyik, Magyarországon is élő alfaja. Kocsányos tölgy "(Quercus robur)"
<br> 56. Néhány különleges tölgy is él itt, így olasz tölgy, ennek a molyhos tölggyel alkotott természetes hibridjei, valamint a kocsánytalan tölgy egyik szárazságtűrő változata, a sokmagvú tölgy. Kocsánytalan tölgy

A kocsánytalan tölgy "(Quercus petraea)" a bükkfavirágúak "(Fagales)" rendjébe, ezen belül a bükkfafélék "(Fagaceae)" családjába tartozó fafaj. Kocsányos tölgy

A kocsányos tölgy "(Quercus robur)" a bükkfavirágúak "(Fagales)" rendjébe, ezen belül a bükkfafélék "(Fagaceae)" családjába tartozó fa. Az erdő büszkesége a kétszáz éves „Hubertus tölgy” nevezetű kocsányos tölgy is, mely 1939 óta védett. Uralkodó fafaja a kocsányos tölgy "(Quercus robur)". Fő fafajok a cser- és a kocsánytalan tölgy. Turner-tölgy

A Turner-tölgy "(Quercus × turneri)" a tölgy "(Quercus)" nemzetségbe tartozó nemesített faj, a magyaltölgy "(Quercus ilex)" és a kocsányos tölgy "(Quercus robur)" hibridje. Néha a virágzat tengelyét is kocsánynak mondják, például kocsányos tölgy. Stelmužėi-tölgy

A Stelmužėi-tölgy (litván nyelven: Stelmužės ąžuolas) egy kocsányos tölgy, amely a korábbi Stelmužė közparkban nőtt, Stelmužė településnél, Litvániában. Kis területen a dárdás karéjú kocsánytalan tölgy /Quercus dalechampii/, az erdélyi kocsánytalan tölgy /Quercus dalechampii/, a hamvas tölgy /Quercus pedunculiflora/, a csertölgy /Quercus cerris/ és a mezei juhar /Acer campestre/ domináns. A lombkoronaszint uralkodó faja a kocsánytalan tölgy "(Quercus petraea)". Középhegységeinkben megtalálható mindenütt, ahol nő a közelben kocsánytalan tölgy. A kocsányos tölgy rügyei, hajtásai és a levelek fonákja kopasz, míg a kocsánytalan tölgyé molyhos. Elterjedése:

molyhos tölgy is nő. Molyhos tölgy

A molyhos tölgy "(Quercus pubescens)" a bükkfavirágúak "(Fagales)" közé tartozó tölgy nemzetség egyik tipikusan európai, hazánkban is gyakori faja. Leggyakoribb növényei a tölgy (molyhos tölgy, magyaltölgy), a bükk és a juhar. A levélnyél csúcsán elágazó kacsban végződik, tövénél keskeny lándzsás pálhalevelek találhatók. Néhány különleges tölgy is él itt, így olasz tölgy, ennek a molyhos tölggyel alkotott természetes hibridjei, valamint a kocsánytalan tölgy egyik szárazságtűrő változata, a sokmagvú tölgy. Bátaszéki molyhos tölgy

A bátaszéki molyhos tölgy a Tolna megyei Bátaszék külterületén, a város belterületétől mintegy 2 km-re délnyugatra található Orbán-hegy nevű dűlőn a Szent Orbán-kápolna közvetlen környezetében álló fa, a molyhos tölgy "(Quercus pubescens)" fajhoz tartozik. A középhegységek száraz, sziklás déli oldalain él a molyhos tölgy. A déli lejtőkön elmarad a molyhos tölgy, aminek szerepét a csertölgy és a kocsánytalan tölgy veszi át. A lombkoronaszint két, uralkodó faja a molyhos tölgy és a csertölgy. Erdős jellegű vidék, amelyet jellemzően bükkfafélék, főként a molyhos tölgy borít. Növényvilágára jellemző fajok a molyhos tölgy, gyertyán, juhar és virágos kőris. Növényvilágát a mediterrán macchia-félék jellemzik, valamint a magyaltölgy, karmazsintölgy, molyhos tölgy. Ez a molyhos tölgy, a cser és az ezüst hárs bevándorlásának korszaka. A magasabb szinteken az örökzöld tölgyfajokat lombhullató molyhos tölgy, szelídgesztenye váltja fel. Utóbbiak többsége a szőlőtáblákat övező molyhos tölgy cserjésekben talált menedéket, mint pl. A virágzatot 2–4 cm hosszú keskeny, szőrözött buroklevél veszi körül. A nőstények tölgyfák - molyhos tölgy "(Quercus pubescens)", csertölgy "(Q. cerris)", kocsánytalan tölgy "(Q. petraea)" - leveleire helyezi zöld, tojásdad petéit. A hosszú hajtások rügyei tojásdadok, tompa csúcsúak, 4-7 ezüstszürke rügypikkellyel, a rövid hajtások rügyei aprók, kevés pikkelyűek. Jellegzetes növényei: Prunus-félék, varjútövis, körte-félék, molyhos tölgy, valamint számos orchidea. További érték az egykori erdősszep vegetációra utaló 2-3 db molyhos tölgy. Az erdős sztyepp övezet határán keskeny, de hosszú erdősáv húzódik, ahol a tölgy mellett kőris, juhar, szil, hárs is gyakran fordul elő. A levelek ékvállúak, fonákuk viszonylag sűrűn, fehéresszürkén molyhos és a 16–22 mm hosszú levélnyél is gyéren molyhos. 6–12 mm hosszú rügyei tojásdadok, a felületük nem gyantás. Leginkább lombhullás után, késő ősszel és télen feltűnő. A levélnyél csúcsán elágazó kacsban végződik, tövénél keskeny lándzsás pálhalevelek találhatók. A virágzatot 2–4 cm hosszú keskeny, szőrözött buroklevél veszi körül. A hosszú hajtások rügyei tojásdadok, tompa csúcsúak, 4-7 ezüstszürke rügypikkellyel, a rövid hajtások rügyei aprók, kevés pikkelyűek. 6–12 mm hosszú rügyei tojásdadok, a felületük nem gyantás. Leginkább lombhullás után, késő ősszel és télen feltűnő. 2 km hosszú keskeny szurdokán is. Termése 1–2 cm-es hosszúkás vörös bogyó, lombhullás után is díszít. Tompa, világosbarna, nem gyantás, 6 mm hosszú rügyei tojás alakúak. A pálhalevelek hiányoznak. Szárnya hosszú, keskeny. A levélnyél legfeljebb 5 milliméter hosszú; a pálhalevelek tojás alakúak, fogazott szélűek, néha hiányoznak. A pálhalevelek ép szélűek. A pálhalevelek többnyire hiányoznak. Csőre hosszú és keskeny. Tollazata nagyon hosszú, keskeny. Hosszú, keskeny fejjel rendelkezik. Feje hosszú, viszonylag keskeny. Rügyei gyantásak. Hosszú lába és keskeny hosszú farka van. Leveleinek, sárga virágainak, lombhullás után is sokáig díszlő vöröses terméseinek dekoratív hatása miatt díszcserjeként ültetik. Rövidfilmek után első játékfilmjével (Lombhullás – "Lisztopad", 1967) nemzetközi kritikai sikert aratott. Bársonyosan szőrös hosszúkás-tojásdad, tompa csúcsú, 2–5 mm hosszú rügyei a vesszőhöz simulnak. A pálhalevelek lehullóak, szabadon állnak. A belső csarnok is hosszú és keskeny, merőleges a külsőre. Hosszú lábai és hosszú, keskeny csőre kékes színű.