Hány elektronja van egy semleges deutériumatomnak (ami a hidrogén kettes tömegszámú izotópja)?
Nincs elektronja, mert az izotóp csak atommag lehet. Két elektronja van. Egy elektronja van.
A B C
Csak négy d-elektronja van, így paramágneses, alapállapota triplett. Mivel a hidrogén rendszáma 1, a hidrogénionnak nincs elektronja és így megfelel egy „csupasz” atommagnak, amely egy protonból (és a legnagyobb előfordulású ("prócium" H) izotóp esetén nulla neutronból) áll. A nitrogén-oxid stabil gyök, egy párosítatlan elektronja van. A természetben rendszerint valamelyik izotóp van túlsúlyban: a hidrogén izotópjai közül például 6500 db 1-es tömegszámú atomra jut egy db 2-es tömegszámú izotóp. A krómnak van a legtöbb párosítatlan elektronja, ami befolyásolja a fémes rácsot összetartó erők nagyságát. A naftalinhoz és a ciklodekapentaénhez hasonlóan tíz π-elektronja van. Annak a valószínűsége, hogy egy atommag neutront fogadjon be, s ezáltal nagyobb tömegszámú izotóp keletkezzen, rendkívül kicsi. Például két hidrogén ha találkozik, „egyesülnek”, mindkettőnek két elektronja lesz, azaz osztoznak azon a kettőn. Az alkalmazott adalékatomnak eggyel több vagy kevesebb elektronja van, mint a félvezetőnek. Mivel azonban a spinnnek csak két állapota lehetséges, a lítiumatom harmadik elektronja már csak a magasabb energiájú "(2s)" állapotban lehet. Nincs párosítatlan elektronja, ezért nem szabadgyök, de a két elektron spinje azonos és így nagy reaktivitású. Ha egy testnek több, vagy kevesebb elektronja van, mint amennyi az elektromos semlegességhez kellene, akkor a test elektromosan töltött. Az atomhéj egy elektronja egyesül a maggal, és így eggyel kisebb rendszámú elem keletkezik. Dimerizációval szemben stabil, mivel a párosítatlan elektronja hajlamos a delokalizációra. Ha több elektronja van, akkor azt negatív, ha kevesebb, akkor azt pozitív sztatikus töltöttségnek nevezik. Párosítatlan elektronja következtében igen reakcióképes: levegőn rögtön megbarnul, mert nitrogén-dioxiddá oxidálódik: 2 NO + O → 2 NO. Fluoreszkálás akkor keletkezik, amikor egy molekula, atom pályamenti elektronja alapállapotba kerül, miközben kibocsát egy fotont. A molekulában található harmadik pi-kötés mindkét elektronja az oxigénatomtól származik, ez egy datív kovalens kötés. Csak egy természetes izotópja van, ún. Izotóp

Egy adott kémiai elem atomjai között különböző tömegszámú atomfajták lehetnek. Az NH-csoport nitrogénjének két elektronja a hat delokalizált π-elektron egyike (π-elektronszextett). Molekulájában a nitrogén- és az oxigénatom között egy σ- és két π-kötés van, amit a molekula párosítatlan elektronja gyengít, ezért a kötésrend 2,5. Rutherfordot Oliver Lodge kérdezte a pozitív hidrogén atommag új nevéről, hogy össze ne tévesszék a semleges hidrogénatommal. Az asztáciumnak nincs stabil izotópja, a legstabilabb asztácium-210 izotóp felezési ideje is csak 8,1 óra, ami rendkívül megnehezíti a vele való munkát, hiszen gyorsan más elemekké alakul át. Ha a hidrogénatom elektronja megváltoztatja állapotát, és egy másik, kisebb főkvantumszámú állapotot vesz fel, akkor az energiakülönbséget fénykvantumként kisugározza. A nitrogén-oxid stabil gyök, egy párosítatlan elektronja van. Csak négy d-elektronja van, így paramágneses, alapállapota triplett. Például két hidrogén ha találkozik, „egyesülnek”, mindkettőnek két elektronja lesz, azaz osztoznak azon a kettőn. A naftalinhoz és a ciklodekapentaénhez hasonlóan tíz π-elektronja van. A krómnak van a legtöbb párosítatlan elektronja, ami befolyásolja a fémes rácsot összetartó erők nagyságát. Az alkalmazott adalékatomnak eggyel több vagy kevesebb elektronja van, mint a félvezetőnek. Ha több elektronja van, akkor azt negatív, ha kevesebb, akkor azt pozitív sztatikus töltöttségnek nevezik. Ha egy testnek több, vagy kevesebb elektronja van, mint amennyi az elektromos semlegességhez kellene, akkor a test elektromosan töltött. Molekulájában a nitrogén- és az oxigénatom között egy σ- és két π-kötés van, amit a molekula párosítatlan elektronja gyengít, ezért a kötésrend 2,5. Az NH-csoport nitrogénjének két elektronja a hat delokalizált π-elektron egyike (π-elektronszextett). Dimerizációval szemben stabil, mivel a párosítatlan elektronja hajlamos a delokalizációra. A két Magellán-felhőben hatalmas mennyiségű (több százmillió naptömegnyi) semleges hidrogén van a csillagközi térben. A természetben rendszerint valamelyik izotóp van túlsúlyban: a hidrogén izotópjai közül például 6500 db 1-es tömegszámú atomra jut egy db 2-es tömegszámú izotóp. Két elektronja szabad, ezek nemkötő elektronpárt alkotnak, a nemkötő elektronpárral magyarázható a piridin bázisos sajátsága. A gerjesztett atom nagy energiaszintű elektronja kisebb energiaszintű pályára ugorhat (ha azon van szabad hely), és ilyenkor a két energiaszint különbségének megfelelő energiájú fotont bocsát ki. Ez magyarázza, hogy a hemoglobin megkötni, inaktiválni képes a NO-t. A nitrogén-monoxidra jellemző, hogy van egy páratlan elektronja a külső héjon, így ún. Az atomhéj egy elektronja egyesül a maggal, és így eggyel kisebb rendszámú elem keletkezik. Fluoreszkálás akkor keletkezik, amikor egy molekula, atom pályamenti elektronja alapállapotba kerül, miközben kibocsát egy fotont. Nincs párosítatlan elektronja, ezért nem szabadgyök, de a két elektron spinje azonos és így nagy reaktivitású. A szén-monoxid molekulában a szénatom két párosítatlan elektronja és az oxigénatom párosítatlan elektronjai egy szigma-, és egy pi-kötést létesítenek. Csak egy természetes izotópja van, ún. Mivel a hidrogén rendszáma 1, a hidrogénionnak nincs elektronja és így megfelel egy „csupasz” atommagnak, amely egy protonból (és a legnagyobb előfordulású ("prócium" H) izotóp esetén nulla neutronból) áll. Két stabil izotópja van, a Tl és a Tl. A molekulában található harmadik pi-kötés mindkét elektronja az oxigénatomtól származik, ez egy datív kovalens kötés. A gerjesztett atom nagy energiaszintű elektronja kisebb energiaszintű pályára ugorhat (ha azon van szabad hely), és ilyenkor a két energiaszint különbségének megfelelő energiájú fotont bocsát ki; ezek az úgynevezett kvantumugrások. A nitrogén-oxid stabil gyök, egy párosítatlan elektronja van. Csak négy d-elektronja van, így paramágneses, alapállapota triplett. A naftalinhoz és a ciklodekapentaénhez hasonlóan tíz π-elektronja van. A krómnak van a legtöbb párosítatlan elektronja, ami befolyásolja a fémes rácsot összetartó erők nagyságát. Az alkalmazott adalékatomnak eggyel több vagy kevesebb elektronja van, mint a félvezetőnek. Ha egy testnek több, vagy kevesebb elektronja van, mint amennyi az elektromos semlegességhez kellene, akkor a test elektromosan töltött. Például két hidrogén ha találkozik, „egyesülnek”, mindkettőnek két elektronja lesz, azaz osztoznak azon a kettőn. Ha több elektronja van, akkor azt negatív, ha kevesebb, akkor azt pozitív sztatikus töltöttségnek nevezik. Fluoreszkálás akkor keletkezik, amikor egy molekula, atom pályamenti elektronja alapállapotba kerül, miközben kibocsát egy fotont. Csak egy természetes izotópja van, ún. A természetben rendszerint valamelyik izotóp van túlsúlyban: a hidrogén izotópjai közül például 6500 db 1-es tömegszámú atomra jut egy db 2-es tömegszámú izotóp. Molekulájában a nitrogén- és az oxigénatom között egy σ- és két π-kötés van, amit a molekula párosítatlan elektronja gyengít, ezért a kötésrend 2,5. Az atomhéj egy elektronja egyesül a maggal, és így eggyel kisebb rendszámú elem keletkezik. Ez magyarázza, hogy a hemoglobin megkötni, inaktiválni képes a NO-t. A nitrogén-monoxidra jellemző, hogy van egy páratlan elektronja a külső héjon, így ún. Mivel a hidrogén rendszáma 1, a hidrogénionnak nincs elektronja és így megfelel egy „csupasz” atommagnak, amely egy protonból (és a legnagyobb előfordulású ("prócium" H) izotóp esetén nulla neutronból) áll. A molekulában található harmadik pi-kötés mindkét elektronja az oxigénatomtól származik, ez egy datív kovalens kötés. Dimerizációval szemben stabil, mivel a párosítatlan elektronja hajlamos a delokalizációra. A nióbiumnak egy, a természetben előforduló, stabil izotópja van. A nemesgázszerkezet eléréséhez egy elektronja hiányzik, ezért erős oxidálószer és számos elemmel reagál, hogy egy elektron felvételével kialakítsa a stabil elektronoktettet. A szén-monoxid molekulában a szénatom két párosítatlan elektronja és az oxigénatom párosítatlan elektronjai egy szigma-, és egy pi-kötést létesítenek. Folyamatosan változott, hogy hány század van egy megyében. Ha a hidrogénatom elektronja megváltoztatja állapotát, és egy másik, kisebb főkvantumszámú állapotot vesz fel, akkor az energiakülönbséget fénykvantumként kisugározza. Az NH-csoport nitrogénjének két elektronja a hat delokalizált π-elektron egyike (π-elektronszextett). A gerjesztett atom nagy energiaszintű elektronja kisebb energiaszintű pályára ugorhat (ha azon van szabad hely), és ilyenkor a két energiaszint különbségének megfelelő energiájú fotont bocsát ki. A többi halogénhez hasonlóan egy elektronja hiányzik a nemesgázszerkezet eléréséhez, emiatt erős oxidálószerként viselkedik és számos elemmel reagál, hogy egy elektron felvételével kialakítsa az elektronoktettet.