Melyik esetben viselkedik oxidálószerként a megadott vegyület?
A kálium-jodid, ha vizes oldatban klórgázzal reagál. A formaldehid, ha elvégezzük vele az ezüsttükörpróbát. A kén-hidrogén, ha jódoldattal reagál. A szén-monoxid, ha vas(III)-oxiddal lép reakcióba. A kén-dioxid, ha kén-hidrogénnel (H 2 S) reagál.
A B C D E
Ha kálium-jodid oldatban oldódik, komplex sóvá, kálium-tetrajodo-merkuráttá alakul. Ha vizes oldatban ózonnal reagál, jód szabadul fel belőle:

Ha hidrogén-peroxiddal reagál, először jód és kálium-hidroxid keletkezik, majd a képződő kálium-hidroxid jelenlétében kálium-jodáttá oxidálódik. A kálium-jodid oldat jódoldat készítésére használható, mert kálium-jodid oldatban a jód oldódik. A brómsav vizes oldatban erős savként viselkedik. Vizes oldatban gyenge bázisként viselkedik, erős redukálószer. Vizes oldatban bármely oldható talliumsó és jodidion reakciójával előállítható, így például elő lehet állítani tallium-szulfát vagy tallium-nitrát és kálium-jodid reakciójával. 550 °C-on reagál a klórgázzal. A kálium-jodid vizes oldatából a bróm vagy a klór elemi jódot tesz szabaddá. Vizes oldatban, folyékony állapotban reagál aktív fémekkel, miközben hidrogén és fémsók keletkeznek. A kálium-jodidos jódoldat, vagy más néven Lugol-oldat a legtöbb esetben úgy viselkedik, mintha a jód vizes oldata volna. Az NBS az 1 alkénnel vizes oldatban a 2 brómhidrin keletkezése közben reagál. Viszont erősen nedvszívó, ha kálium-karbonát, kálium-jodát vagy nátrium-jodid szennyezést tartalmaz. Nedvesség jelenlétében vagy vizes oldatban azonban hidrogénfejlődés közben reagál a hidrogénnél negatívabb elektródpotenciálú fémekkel. A hidrazin bár pozitív képződéshőjű vegyület, szobahőmérsékleten tiszta állapotban vagy vizes oldatban stabil. Ha tömény kálium-karbonát oldattal reagál, kálium-perkarbonát csapadék válik ki. Tömény kálium-jodid oldat ezüst-nitrát-nyomok eltüntetésére használható, mert a keletkező ezüst-jodid feloldódik a kálium-jodid fölöslegében. Vizes oldatban hidrolizál, különösen, ha lúgok vannak jelen. Ha alkoholos kálium-hidroxid jelenlétében melegítik, a vegyület kálium-karbonátra és kálium-kloridra bomlik. Benzil-jodid

A benzil-jodid szerves vegyület, képlete . Reakciói többségében elektrofilként és oxidálószerként viselkedik. Többnyire vizes oldatban létezik, ám néhány esetben szilárd formában is megtalálható. Kalcium-jodid

A kalcium-jodid szervetlen vegyület, képlete CaI. Kálium-jodid

A kálium-jodid (KI) egy kristályos só, amit a fényképészetben és a sugárkezelések során használnak. vizes oldatban vannak. Ezüst-nitrát-oldathoz valamilyen alkálifém-jodid-oldatot (például nátrium-jodid, kálium-jodid) adnak. Formaldehid

A formaldehid (metanal) egy kémiai vegyület, melynek képlete CHO. Reakciói többségében elektrofilként és oxidálószerként viselkedik. A formaldehid sok komplexebb vegyület előállításához szükséges. Nem túl stabil vegyület, a szerves kémiai szintézisekben oxidálószerként alkalmazzák. az ezüsttükörpróbát. Ez a vegyület gyenge egybázisú savként viselkedik. Néhány baktericid vegyület: alkoholok, formaldehid, klór, valamint egyes oxidálószerek: hidrogén-peroxid, kálium-permanganát. 2 Cu + 4 OH + HCHO = CuO + HCOOH + 2 HO

A formaldehid sok vegyület előállításához szükséges. Adja az ezüsttükörpróbát és a Fehling-reakciót. Gyakran viselkedik úgy, mint egy igazi szerelőparancsnok, leginkább ha az adott esetben sok verekedés fordul elő. Egyéb fontos, oxigéntartalmú szerves vegyület még a glicerin, a formaldehid, a glutáraldehid, a citromsav, az ecetsav-anhidrid és az acetamid. A ferrocéniumsókat esetenként egyelektronos oxidálószerként használják, melynek a redukciója során keletkező ferrocén inert, az ionos termékektől könnyen elválasztható vegyület. A felezési idő kifejezéseit megkaphatjuk, ha a koncentráció időfüggvényekbe az alábbi helyettesítéseket elvégezzük. Ha ezt az eljárást az összes hiperfelületre egymás után elvégezzük, kapjuk a tétel állítását. Ebben az esetben a berillium-fluorid az AlF-hoz hasonlóan viselkedik. Ha elvégezzük az "f" változó behelyettesítését, akkor az így kapott kifejezés
"codice_27"
lesz. A természetben élő macska (azaz a vadmacska) is ehhez hasonlóan viselkedik abban az esetben, ha nehezen elejthető zsákmány kerül az útjába. Az alkohol ebben az esetben savként viselkedik, melléktermékként hidrogén keletkezik. Csak akkor képes fordulatszám-különbséget lehetővé tenni, ha mindkét oldal forog, ellenkező esetben merev kényszerhajtásként viselkedik. Ha az oktaéder egyenlete:

akkor térfogata és felszíne:

inerciatenzora:

Szabályos oktaéderre ez egyszerűsíthető, ha elvégezzük az

helyettesítést. A fémben mozgó elektron általános esetben szabad töltéshordozóként viselkedik. Az emberre csak kivételes esetben támad, többnyire olyankor, ha tápláléka közelében találkozik vele. Amfoter vegyület, ugyanis erős bázisok is feloldják, velük szemben gyenge savként viselkedik. A vegyület kikristályosodik, ha az oldat lehűl. Ha elvégezzük a számításokat, kiderül, hogy 1-1 negyedben 14 pontra volt szükség. A kén-hidrogén a víznek protont is képes átadni, vagyis savként viselkedik. A bomlás során kén-hidrogén fejlődik, ez okozza a vegyület szagát. Ha kén-hidrogénnel reagál, foszfor-triszulfiddá alakul. A kén-hidrogén a vegyület vizes oldatából fekete ezüst-szulfidot szabadít fel. Oxigént fejleszt, ha hidrogén-peroxiddal reagál. Ha hidrogén-bromiddal reagál, cinnamil-bromiddá alakul. Kén-hidrogén

A kén-hidrogén (H), hidrogén-szulfid vagy dihidrogén-szulfid, "hidrotionsav". Reakciói többségében elektrofilként és oxidálószerként viselkedik. Magasabb hőmérsékleten bárium-szulfiddá alakul, ha kén-hidrogénnel reagál, bárium-szulfittá, ha kén-dioxiddal lép reakcióba. Ha kén-dioxiddal vagy nitrogén-dioxiddal reagál, sók képződnek. Ha vízgőz is jelen van, kén-hidrogén fejlődik. Az alkohol ebben az esetben savként viselkedik, melléktermékként hidrogén keletkezik. Nátrium-szulfid

A nátrium-szulfid (képlete: NaS) egy szervetlen vegyület, a kén-hidrogén nátriumsójának tekinthető. Kén-dioxiddal is 250 °C-on reagál, a reakcióban fehér vegyület keletkezik, lehetséges hogy polónium-szulfit. Kén-monoxid

A kén-monoxid szervetlen vegyület. A kén-hidrogén sójának tekinthető, ezért savak hatására kén-hidrogén fejlődik belőle. Például a hidrogén-klorid gyenge savként viselkedik, ha ecetsavban oldjuk. A vegyület hidrolízisekor képződő szén-dioxid és kén-hidrogén adja ezeknek az ásványvizeknek a jellegzetes ízét. Ha halogénekkel reagál, bárium-halogenidek képződnek belőle, mellette kén-hexahalogenidek keletkeznek. Kén-hexafluorid

A kén-hexafluorid (SF) szervetlen vegyület. Jódsavval a következő egyenlet szerint reagál:

Salétromsav hatására nitrogén-monoxid fejlődése közben jód szabadul fel belőle:

Ha kén-dioxiddal reagál, jód és kén válik ki. Ha hidrogén-fluoriddal reagál, sósav és bárium-fluorid keletkezik belőle. Kén-dioxid

A kén-dioxid (O) egy kémiai vegyület. Ha savakkal reagál, hidrogén-peroxid és az adott sav nátriumsója keletkezik. A többi halogénhez hasonlóan egy elektronja hiányzik a nemesgázszerkezet eléréséhez, emiatt erős oxidálószerként viselkedik és számos elemmel reagál, hogy egy elektron felvételével kialakítsa az elektronoktettet. Ha a vegyület karbonsavval lép reakcióba, az adott sav kloridja keletkezik. Réz(II)-oxiddal keverve elősegíti a szén-monoxid és az oxigén egyesülését szén-dioxiddá. A polónium nem lép reakcióba a következő vegyületekkel: alumínium, szén, vas, molibdén, tantál, wolfrám. Réz(II)-oxiddal keverve gázálarcokban alkalmazzák betétként, mert elősegíti a szén-monoxid oxidációját szén-dioxiddá. A természetben villámcsapások hatására a nitrogén reakcióba lép az oxigénnel, nitrogén-monoxid keletkezik. Vas(III)-bromid

A vas(III)-bromid szervetlen vegyület, képlete FeBr. Szobahőmérsékleten és légköri nyomáson szilárd vegyület, de erős oxidálószerekkel reakcióba lép. Ha magasabb hőmérsékletre hevítik, reakcióba lép az oxigénnel és ródium(III)-oxid (RhO) keletkezik. A képződő nitrogén-monoxid reakcióba lép a levegő oxigénjével, és vörösbarna színű nitrogén-dioxiddá oxidálódik. Magasabb hőmérsékleten reakcióba lép fluorral és klórral, a vegyület fluoriddá illetve kloriddá alakul. A szén-monoxid-koncentráció emelkedése szén-monoxid-érzékelővel jelezhető előre. Reakciói többségében elektrofilként és oxidálószerként viselkedik. Magasabb hőmérsékleten reakcióba lép szén-dioxiddal, a bárium-szulfid ekkor bárium-karbonáttá alakul. Kén-monoxid

A kén-monoxid szervetlen vegyület. szén-monoxid). Ha ammónia-gázzal lép reakcióba a vegyületből oxálsavamid lesz. Szén-monoxid

A szén-monoxid (CO) egy színtelen, szagtalan, íztelen gáz. A szilícium oxidációja gyakorlatilag már a beolvadási szakaszban végbemegy, majd a képződött szilícium-dioxid a vas-oxiddal lép reakcióba:

Mivel a képződött vegyület a bázikus salakban nem stabilis, a salakban megjelenő kalcium-oxid kiszorítja a vas-oxidot a helyéről:

A mangán oxidációja a fémben oldott vas-oxiddal, illetve a fém és a salak határfelületén:

A folyamat hőmérsékletfüggő, mennél gyorsabban nő a fürdő hőmérséklete, annál gyorsabban nő a fém mangánkoncentrációja. Szén-monoxid-mérgezés

A szén-monoxid-mérgezés a szén-monoxid gáz belélegzése következtében fellépő mérgezés, amely akár halálos kimenetelű is lehet. A hemoglobin akkor is megköti a szén-monoxidot, ha a levegő szén-monoxid tartalma csekély. A szén-monoxid tetramerje. Sok olyan széntartalmú vegyület van, amelyet szervetlen vegyületeknek tekintünk, például a szén-monoxid, szén-dioxid, karbonátok, cianidok, cianátok, karbidok és tiocianátok. Ha a szén-monoxid kéngőzökkel reagál, gáz halmazállapotú karbonil-szulfid keletkezik. Igen stabilis vegyület: Nem lép reakcióba sem klórral, sem tömény salétromsavval, sem pedig hidrogén-jodiddal. A szén-tetrakloriddal, egy szintén 4. főcsoportbeli elem kloridjával ellentétben az ólom-tetraklorid reakcióba lép vízzel. Ha kén-hidrogénnel reagál, foszfor-triszulfiddá alakul. Kén-dioxid

A kén-dioxid (O) egy kémiai vegyület. Magasabb hőmérsékleten bárium-szulfiddá alakul, ha kén-hidrogénnel reagál, bárium-szulfittá, ha kén-dioxiddal lép reakcióba. Ha kén jelenlétében hevítik, arzén-triszulfiddá alakul és kén-dioxid fejlődik. Bár az elemi kén legtöbb formája (S és más gyűrűk, láncok) nem reagál a SO-dal, az atomos kén igen, kén-monoxid keletkezik, amely dimerizálódik:

Dikén-dioxid keletkezik akkor is, ha héliummal hígított kén-dioxidban mikrohullámú kisülést hozunk létre. Kén-monoxid

A kén-monoxid szervetlen vegyület. Ha hevítik, kén-dioxid fejlődése közben bomlik. A szulfonil-klorid akkor keletkezik, ha kén-dioxid és klór katalizátor (aktív szén) jelenlétében egymással reagál. Ha halogén és kén jelenlétében hevítik, arzén-trihalogeniddé alakul és kén-dioxid fejlődik. Kén-hidrogénnel cink-szulfidot ad. Kén-hexafluorid

A kén-hexafluorid (SF) szervetlen vegyület. A higany(I)-oxid és a bárium-oxid elegye levegőn hevesen, robbanásszerűen reagál kén-hidrogénnel. Ha kén-dioxid jelenlétében hevítik, bárium-szulfáttá alakul. Égésekor kén-dioxid keletkezik. Ha kén-dioxiddal vagy nitrogén-dioxiddal reagál, sók képződnek. Dikén-dioxid

A dikén-dioxid, dimer kén-monoxid vagy SO dimer a kén egyik oxidja. A kén-dioxid savanhidridnek tekinthető. A hidrogén-szulfid és a kén-dioxid készségesen egyesül a fluorral, a kén-dioxid esetenként robbanással. Vízben hidrolizál, így kén-dioxid, hidrogén-bromid és elemi kén keletkezik. Elviseli a nagy kén-dioxid-szennyezést. A levegő szén-dioxidja hatására lassan elbomlik, a bomlásának termékei: kén-dioxid, kén-hidrogén és finom eloszlású kén. Ha levegőn hevítik, cink-oxiddá alakul és kén-dioxid fejlődik. Jódsavval a következő egyenlet szerint reagál:

Salétromsav hatására nitrogén-monoxid fejlődése közben jód szabadul fel belőle:

Ha kén-dioxiddal reagál, jód és kén válik ki. Ha halogénekkel reagál, bárium-halogenidek képződnek belőle, mellette kén-hexahalogenidek keletkeznek. A folyamat során először kén-hidrogén és kén-dioxid képződik, ezek egymással reakcióba lépnek és kolloid kén válik ki.