Egy foton elnyelődése után az anyag egy negyedakkora energiájú fotont bocsát ki, mint amilyet elnyelt. Mekkora a kibocsátott foton hullámhossza?
A becsapódó foton hullámhosszának négyszerese. A becsapódó fotonéval egyenlő hullámhosszú. A becsapódó foton hullámhosszának negyede.
A B C
Ezek a fényporok egy nagy energiájú foton, például UV-C foton energiáját két (esetleg három) kis energiájú foton formájában sugározzák ki, pl. Adott energiájú alfa-részecske több kárt okoz, mint egy ugyanakkora energiájú elektron, vagy egy foton. Amikor ez egy foton elektromágneses terének hatására következik be, egy azonos fázisú foton emittálódik ugyanabban az irányban, mint az átmenetet kiváltó foton. Felhasználási terület:

A fotokatódba becsapódó foton a fotokatódból elektront üt ki. A végállapotot a legerjedő mag és a kibocsátott foton együttese adja, így a végállapot már összetett:

formula_39,

ahol formula_40a foton polarizációs vektora, a fotont pedig elektromágneses síkhullámként értelmezzük. Tehát egy-egy foton ki tudja oltani saját magát? Az egy foton által megtehető ún. A vizsgálanó pozitron ezután egy elektronnal ütközve annihilálódik, két 0,5 MeV energiájú foton kibocsátásával. A Raman-spektrum kialakulásakor a molekulában olyan átmenet történik, amelyet egy "beeső" foton elnyelése, és egy másik, "szórt" foton kibocsátása vált ki. foton töltéssemleges. Néhány foton azonban a gerjesztett atomok indukált emisszióját váltja ki, így újabb koherens foton lép ki. "Tiszta szórás" esetén a ν frekvenciájú foton abszorpciója után az emittált foton ismét ν frekvenciájú lesz. A foton hullámhossza az E = "hν" alapján nő, mivel energiája az ütközés során csökken. A foton csak egy piros-kék maszat marad. Ennek átlagos értéke egy foton energiájának a fele. A többi esetben 159 keV energiájú gamma-foton lép ki, amely jól használható gamma-képalkotásra. Az energiaszinteket leíró fenti összefüggés alapján a különbség:

A fotonhipotézis alapján a foton energiája:
ahol formula_1 a foton frekvenciája, formula_40 és formula_41 a fény sebessége és hullámhossza. Az eredeti fotont az atom nem nyeli el, az eredmény tehát két azonos frekvenciájú foton. A gerjesztett elektron 10 s alatt alacsonyabb állapotba kerül, de valódi ~ esetén nem a kiindulási állapotba, vagyis az elnyelt foton energiája nem egyezik meg az emittált foton energiájával. Foton

A foton az elektromágneses sugárzások, többek között a fény elemi részecskéje, legkisebb egysége, kvantuma. A negyedi Foton–M műholdat, a Foton–M4-t 2014. július 18-án indították. közepes szabad úthossz, mindössze 2 cm (azaz 2 cm-nyi mozgás után a foton beleütközik egy másik atomba, vagy ionba), amely után a foton visszapattan, szóródik. Foton, vagy termikus gerjesztés hatására például felgerjesztődhetnek, foton kibocsátásával, fonon gerjesztésével pedig legerjesztődhetnek. Koronasz–Foton

A Koronasz–Foton orosz napkutató műhold, melyet 2009. január 30-án indítottak. Alapállapotba kerülésekor 75 keV energiájú fotont bocsát ki. Ezek a fényporok egy nagy energiájú foton, például UV-C foton energiáját két (esetleg három) kis energiájú foton formájában sugározzák ki, pl. Adott energiájú alfa-részecske több kárt okoz, mint egy ugyanakkora energiájú elektron, vagy egy foton. Alapállapotba kerülésekor 75 keV energiájú fotont bocsát ki. Felhasználási terület:

A fotokatódba becsapódó foton a fotokatódból elektront üt ki. Amikor ez egy foton elektromágneses terének hatására következik be, egy azonos fázisú foton emittálódik ugyanabban az irányban, mint az átmenetet kiváltó foton. A végállapotot a legerjedő mag és a kibocsátott foton együttese adja, így a végállapot már összetett:

formula_39,

ahol formula_40a foton polarizációs vektora, a fotont pedig elektromágneses síkhullámként értelmezzük. A vizsgálanó pozitron ezután egy elektronnal ütközve annihilálódik, két 0,5 MeV energiájú foton kibocsátásával. Tehát egy-egy foton ki tudja oltani saját magát? Az indukált emisszió döntő fontosságú részlete az, hogy az indukált foton frekvenciája és fázisa a beeső fotonéval megegyezik. A Bohr-modell szerint, ha az elektron egy magasabb energiaszintről egy alacsonyabbra kerül, az atom a két energiaszint közötti energiakülönbségnek megfelelő energiájú fotont bocsát ki. A legtöbb esetben a kibocsátott fény hullámhossza hosszabb, és így kisebb energiával rendelkezik, mint az elnyelt sugárzás. A legtöbb esetben a kibocsátott fény hullámhossza hosszabb, és így kisebb energiával rendelkezik, mint az elnyelt sugárzás. Ennek megfelelően a Fermi-aranyszabály fentiek szerint jellemzően olyan esetben alkalmazható, ha például egy atomi spektrumban megadható egy folytonos állapotsűrűség, és a kibocsátott, vagy elnyelt foton energiája is folytonos lehet. Az egy foton által megtehető ún. A Raman-spektrum kialakulásakor a molekulában olyan átmenet történik, amelyet egy "beeső" foton elnyelése, és egy másik, "szórt" foton kibocsátása vált ki. A foton hullámhossza az E = "hν" alapján nő, mivel energiája az ütközés során csökken. A többi esetben 159 keV energiájú gamma-foton lép ki, amely jól használható gamma-képalkotásra. Az eredeti fotont az atom nem nyeli el, az eredmény tehát két azonos frekvenciájú foton. Az energia egy része a folyamat során elveszik (disszipálódik), a kibocsátott fény kisebb energiájú, vagyis nagyobb hullámhosszú lesz, mint a gerjesztő fény. Az energiaszinteket leíró fenti összefüggés alapján a különbség:

A fotonhipotézis alapján a foton energiája:
ahol formula_1 a foton frekvenciája, formula_40 és formula_41 a fény sebessége és hullámhossza. Néhány foton azonban a gerjesztett atomok indukált emisszióját váltja ki, így újabb koherens foton lép ki. A gerjesztett elektron 10 s alatt alacsonyabb állapotba kerül, de valódi ~ esetén nem a kiindulási állapotba, vagyis az elnyelt foton energiája nem egyezik meg az emittált foton energiájával. "Tiszta szórás" esetén a ν frekvenciájú foton abszorpciója után az emittált foton ismét ν frekvenciájú lesz. Ez utóbbi az a foton, amit a fotolumineszcencia-mérésben detektálnak, melynek hullámhossza jellemzően 0,8–2,1 µm. A foton csak egy piros-kék maszat marad. Ezek a fényporok egy nagy energiájú foton, például UV-C foton energiáját két (esetleg három) kis energiájú foton formájában sugározzák ki, pl. Adott energiájú alfa-részecske több kárt okoz, mint egy ugyanakkora energiájú elektron, vagy egy foton. Amikor ez egy foton elektromágneses terének hatására következik be, egy azonos fázisú foton emittálódik ugyanabban az irányban, mint az átmenetet kiváltó foton. Felhasználási terület:

A fotokatódba becsapódó foton a fotokatódból elektront üt ki. A végállapotot a legerjedő mag és a kibocsátott foton együttese adja, így a végállapot már összetett:

formula_39,

ahol formula_40a foton polarizációs vektora, a fotont pedig elektromágneses síkhullámként értelmezzük. Tehát egy-egy foton ki tudja oltani saját magát? Az egy foton által megtehető ún. A vizsgálanó pozitron ezután egy elektronnal ütközve annihilálódik, két 0,5 MeV energiájú foton kibocsátásával. A Raman-spektrum kialakulásakor a molekulában olyan átmenet történik, amelyet egy "beeső" foton elnyelése, és egy másik, "szórt" foton kibocsátása vált ki. foton töltéssemleges. Néhány foton azonban a gerjesztett atomok indukált emisszióját váltja ki, így újabb koherens foton lép ki. "Tiszta szórás" esetén a ν frekvenciájú foton abszorpciója után az emittált foton ismét ν frekvenciájú lesz. A foton hullámhossza az E = "hν" alapján nő, mivel energiája az ütközés során csökken. A foton csak egy piros-kék maszat marad. Ennek átlagos értéke egy foton energiájának a fele. A többi esetben 159 keV energiájú gamma-foton lép ki, amely jól használható gamma-képalkotásra. Az energiaszinteket leíró fenti összefüggés alapján a különbség:

A fotonhipotézis alapján a foton energiája:
ahol formula_1 a foton frekvenciája, formula_40 és formula_41 a fény sebessége és hullámhossza. Az eredeti fotont az atom nem nyeli el, az eredmény tehát két azonos frekvenciájú foton. A gerjesztett elektron 10 s alatt alacsonyabb állapotba kerül, de valódi ~ esetén nem a kiindulási állapotba, vagyis az elnyelt foton energiája nem egyezik meg az emittált foton energiájával. Foton

A foton az elektromágneses sugárzások, többek között a fény elemi részecskéje, legkisebb egysége, kvantuma. A negyedi Foton–M műholdat, a Foton–M4-t 2014. július 18-án indították. közepes szabad úthossz, mindössze 2 cm (azaz 2 cm-nyi mozgás után a foton beleütközik egy másik atomba, vagy ionba), amely után a foton visszapattan, szóródik. Foton, vagy termikus gerjesztés hatására például felgerjesztődhetnek, foton kibocsátásával, fonon gerjesztésével pedig legerjesztődhetnek. Koronasz–Foton

A Koronasz–Foton orosz napkutató műhold, melyet 2009. január 30-án indítottak. Alapállapotba kerülésekor 75 keV energiájú fotont bocsát ki.