Az alábbi fémek közül melyik nem lép reakcióba sósavval?
a réz az alumínium a cink a vas a magnézium
A B C D E
A réz szobahőmérsékleten nem lép reakcióba az oxigénnel, és csak több száz fokon alakul oxiddá. Vizében a fémek közül megtalálható a réz, az ólom és a kadmium. Brómmal nem szubsztitúciós, hanem addíciós reakcióba lép. Kénnel, szelénnel, nitrogénnel és foszforral nem lép reakcióba. Halogénekkel könnyen reakcióba lép. Heves reakcióba lép fémkáliummal. Brómmal addíciós reakcióba lép. Az itt megtalált fémek: réz, cink, ezüst. Reakcióba lép a rubídium-bikarbonáttal. Tercier foszfinokkal szubsztitúciós reakcióba lép. A hélium normális körülmények között nem lép reakcióba más elemekkel. A legtöbb vegyülettel nem lép reakcióba, viszont könnyen éghető anyag. A nátrium-hidroxid a fémek közül a vassal, és a rézzel nem lép reakcióba, viszont az alumíniummal (nátrium - [tetrahidroxo-aluminát(III)] komplex ion keletkezik), a cinkkel (nátrium-[tetrahidroxo-cinkát(II)] komplex keletkezik) viszonylag hevesen reagál. Magasabb hőmérsékleten reakcióba lép a halogénekkel. A erős fluorid akceptorokkal reakcióba lép. Fémek, főleg a réz vegyületei általában szükségesek. Ez azt jelenti, hogy nem lép semmilyen más anyaggal reakcióba. Levegő hatására nem oxidálódik, és nehezen lép reakcióba más anyagokkal. Vízzel és lúgokkal nem lép reakcióba, az alkálifémek hidroxidjainak olvadéka azonban megtámadja. Halogénekkel már szobahőmérsékleten is reakcióba lép. Klórral megvilágítás hatására szubsztitúciós reakcióba lép. Oxidáló-és redukálószerekkel könnyen reakcióba lép. A Ca(OH) reakcióba lép a szennyeződésekkel. A hidroxilgyök kéntartalmú gázokkal kémiai reakcióba lép. 350 °C-on reakcióba lép a hidrogénnel: Az alumínium- és cinkvegyületekkel reakcióba lép, a reakció hatásaként hidrogéngáz szabadul fel. A polónium nem lép reakcióba a következő vegyületekkel: alumínium, szén, vas, molibdén, tantál, wolfrám. Az alumíniumedényeket nem jó súrolni, mert a védőréteg nélkül az alumínium reakcióba lép a levegő oxigénjével és víztartalmával. A fémek közül jó az alumínium, és a fehér bádog. A folyékony alumínium-gallium ötvözet azonban heves reakcióba lép a vízzel. Brómmal nem szubsztitúciós, hanem addíciós reakcióba lép. Kénnel, szelénnel, nitrogénnel és foszforral nem lép reakcióba. Halogénekkel könnyen reakcióba lép. Heves reakcióba lép fémkáliummal. Brómmal addíciós reakcióba lép. Vízzel és lúgokkal nem lép reakcióba, az alkálifémek hidroxidjainak olvadéka azonban megtámadja. A vegyület vizes oldatát alumínium-hidroxidból állítják elő sósavval. A nátrium-hidroxid a fémek közül a vassal, és a rézzel nem lép reakcióba, viszont az alumíniummal (nátrium - [tetrahidroxo-aluminát(III)] komplex ion keletkezik), a cinkkel (nátrium-[tetrahidroxo-cinkát(II)] komplex keletkezik) viszonylag hevesen reagál. Reakcióba lép a rubídium-bikarbonáttal. Tercier foszfinokkal szubsztitúciós reakcióba lép. Nem reagál az olvadt nátriummal annak forráspontja alatt, de lítiummal exoterm reakcióba lép. A hélium normális körülmények között nem lép reakcióba más elemekkel. Ez azt jelenti, hogy nem lép semmilyen más anyaggal reakcióba. A legtöbb vegyülettel nem lép reakcióba, viszont könnyen éghető anyag. Levegő hatására nem oxidálódik, és nehezen lép reakcióba más anyagokkal. Halogénekkel már szobahőmérsékleten is reakcióba lép. Magasabb hőmérsékleten reakcióba lép a halogénekkel. Klórral megvilágítás hatására szubsztitúciós reakcióba lép. Oxidáló-és redukálószerekkel könnyen reakcióba lép. A erős fluorid akceptorokkal reakcióba lép. Reakcióba lép klórral és jóddal, a reakciók során a cink halogénvegyületei (cink-klorid, cink-jodid) keletkeznek és kén válik szabaddá. Brómmal nem szubsztitúciós, hanem addíciós reakcióba lép. Az itt megtalált fémek: réz, cink, ezüst. Kénnel, szelénnel, nitrogénnel és foszforral nem lép reakcióba. Halogénekkel könnyen reakcióba lép. Heves reakcióba lép fémkáliummal. Brómmal addíciós reakcióba lép. Reakcióba lép a rubídium-bikarbonáttal. Korábban etil-alkoholból állították elő sósavval, vízmentes cink-klorid jelenlétében. Tercier foszfinokkal szubsztitúciós reakcióba lép. A hélium normális körülmények között nem lép reakcióba más elemekkel. A legtöbb vegyülettel nem lép reakcióba, viszont könnyen éghető anyag. A nátrium-hidroxid a fémek közül a vassal, és a rézzel nem lép reakcióba, viszont az alumíniummal (nátrium - [tetrahidroxo-aluminát(III)] komplex ion keletkezik), a cinkkel (nátrium-[tetrahidroxo-cinkát(II)] komplex keletkezik) viszonylag hevesen reagál. Magasabb hőmérsékleten reakcióba lép a halogénekkel. A erős fluorid akceptorokkal reakcióba lép. Ez azt jelenti, hogy nem lép semmilyen más anyaggal reakcióba. Levegő hatására nem oxidálódik, és nehezen lép reakcióba más anyagokkal. Vízzel és lúgokkal nem lép reakcióba, az alkálifémek hidroxidjainak olvadéka azonban megtámadja. Halogénekkel már szobahőmérsékleten is reakcióba lép. Klórral megvilágítás hatására szubsztitúciós reakcióba lép. Oxidáló-és redukálószerekkel könnyen reakcióba lép. A Ca(OH) reakcióba lép a szennyeződésekkel. A hidroxilgyök kéntartalmú gázokkal kémiai reakcióba lép. 350 °C-on reakcióba lép a hidrogénnel: Nem reagál az olvadt nátriummal annak forráspontja alatt, de lítiummal exoterm reakcióba lép. A polónium nem lép reakcióba a következő vegyületekkel: alumínium, szén, vas, molibdén, tantál, wolfrám. Brómmal nem szubsztitúciós, hanem addíciós reakcióba lép. Kénnel, szelénnel, nitrogénnel és foszforral nem lép reakcióba. Halogénekkel könnyen reakcióba lép. Heves reakcióba lép fémkáliummal. Brómmal addíciós reakcióba lép. Reakcióba lép a rubídium-bikarbonáttal. Tercier foszfinokkal szubsztitúciós reakcióba lép. A hélium normális körülmények között nem lép reakcióba más elemekkel. A legtöbb vegyülettel nem lép reakcióba, viszont könnyen éghető anyag. A nátrium-hidroxid a fémek közül a vassal, és a rézzel nem lép reakcióba, viszont az alumíniummal (nátrium - [tetrahidroxo-aluminát(III)] komplex ion keletkezik), a cinkkel (nátrium-[tetrahidroxo-cinkát(II)] komplex keletkezik) viszonylag hevesen reagál. Magasabb hőmérsékleten reakcióba lép a halogénekkel. A erős fluorid akceptorokkal reakcióba lép. A kémiai folyamatok oxidációs jellegűek, de a kísérő elemek oxidációját a vas oxidációja megelőzi, és a vas-oxid lép reakcióba a kísérő elemekkel. Ez azt jelenti, hogy nem lép semmilyen más anyaggal reakcióba. Levegő hatására nem oxidálódik, és nehezen lép reakcióba más anyagokkal. Vízzel és lúgokkal nem lép reakcióba, az alkálifémek hidroxidjainak olvadéka azonban megtámadja. Halogénekkel már szobahőmérsékleten is reakcióba lép. Klórral megvilágítás hatására szubsztitúciós reakcióba lép. Oxidáló-és redukálószerekkel könnyen reakcióba lép. A Ca(OH) reakcióba lép a szennyeződésekkel. A hidroxilgyök kéntartalmú gázokkal kémiai reakcióba lép. 350 °C-on reakcióba lép a hidrogénnel: Nem reagál az olvadt nátriummal annak forráspontja alatt, de lítiummal exoterm reakcióba lép. Brómmal a nyílt láncú alkánoktól eltérően addíciós, és nem szubsztitúciós reakcióba lép. Brómmal nem szubsztitúciós, hanem addíciós reakcióba lép. Kivételt képez a lítium, amellyel a nitrogén szobahőmérsékleten is reagál, így lítium-nitrid (LiN) képződik:

A magnézium is reakcióba lép a nitrogénnel, magnézium-nitridet képezve. Kénnel, szelénnel, nitrogénnel és foszforral nem lép reakcióba. Halogénekkel könnyen reakcióba lép. Heves reakcióba lép fémkáliummal. Brómmal addíciós reakcióba lép. Reakcióba lép a rubídium-bikarbonáttal. Tercier foszfinokkal szubsztitúciós reakcióba lép. A hélium normális körülmények között nem lép reakcióba más elemekkel. A legtöbb vegyülettel nem lép reakcióba, viszont könnyen éghető anyag. A nátrium-hidroxid a fémek közül a vassal, és a rézzel nem lép reakcióba, viszont az alumíniummal (nátrium - [tetrahidroxo-aluminát(III)] komplex ion keletkezik), a cinkkel (nátrium-[tetrahidroxo-cinkát(II)] komplex keletkezik) viszonylag hevesen reagál. Magasabb hőmérsékleten reakcióba lép a halogénekkel. A erős fluorid akceptorokkal reakcióba lép. Ez azt jelenti, hogy nem lép semmilyen más anyaggal reakcióba. Levegő hatására nem oxidálódik, és nehezen lép reakcióba más anyagokkal. Vízzel és lúgokkal nem lép reakcióba, az alkálifémek hidroxidjainak olvadéka azonban megtámadja. Kisebb mennyiségben úgy lehet előállítani hogy magnézium fóliára galvanizált polóniumot reagáltatunk sósavval. Halogénekkel már szobahőmérsékleten is reakcióba lép. Klórral megvilágítás hatására szubsztitúciós reakcióba lép. Oxidáló-és redukálószerekkel könnyen reakcióba lép. A Ca(OH) reakcióba lép a szennyeződésekkel. A hidroxilgyök kéntartalmú gázokkal kémiai reakcióba lép. 350 °C-on reakcióba lép a hidrogénnel: Nem reagál az olvadt nátriummal annak forráspontja alatt, de lítiummal exoterm reakcióba lép. Brómmal a nyílt láncú alkánoktól eltérően addíciós, és nem szubsztitúciós reakcióba lép.