Honnan származik a β-sugárzás során az atomot elhagyó elektron?
Az atommagban lévő elektronok közül lökődik ki egy. Egy neutron a atommagban protonná és elektronná alakul, és az elektron kilép a magból. Az elektronhéj egyik elektronja távozik el.
A B C
Honnan származik az elektronok energiája? A kettős béta-bomlás során az atommagban két neutron protonná alakul két elektron és két elektron-antineutrínó kibocsátása közben. Az α jel az erősen ionizáló részecskéket (proton, alfa-sugárzás), a β pedig a gyöngén ionizáló részecskéket (gamma-sugárzás, elektron) jelöli. Vákuumban, szabad elektronok jelenlétében egy kellően lassú szabad protont befoghat egyetlen elektron, így semleges hidrogén atomot képezve, amely kémiailag egy szabad gyök. Ezek közül kettő β-részecske (elektron, ill. pozitron) kibocsátásával jár, s egyúttal egy elektron-antineutrínó, ill. egy elektronneutrínó is keletkezik. A sugárzás energiájának egy része az elektron mozgási energiáját növeli, illetve sugárzást bocsát ki. Ha az elektron egy atomot eltalál, az egyik lehetőség az, hogy energiaveszteség nélkül, rugalmasan elpattanva megváltoztatja irányát "(rugalmasan szórt elektron)". Promóció (kémia)

Promóció: az a folyamat, amely során a vegyértékhéjon lévő párosított elektron energiaközlés hatására, nagyobb energiájú pályákra mennek át (kötés létrehozására képes párosítatlan elektronok alakulnak ki). A sugárzás lehet β- vagy γ-sugárzás. Kétfajta béta-sugárzás létezik: a negatív és a pozitív béta-sugárzás (β, β). A protonok, neutronok és elektronok az atomot alkotó legfontosabb elemi részecskék. Ha az elektronok száma nem felel meg az atommag rendszámának, az atomot ionnak nevezik. A pozitív töltésű protonok az atommagban foglalnak helyet, a negatív töltésű elektronok pedig a körül keringenek. Az elektronok száma az elem atomjában megegyezik az az atommagban levő protonokéval és így a teljes elektromos töltés nulla. Az elektronok különböző pályákon mozognak, az atommagban pedig a magenergia van tárolva, ami a mag részecskéit együtt tartja. Az elektronok különböző pályákon mozognak, az atommagban pedig a magenergia van tárolva, ami a mag részecskéit együtt tartja. Az elektronok szinkrotronsugárzást bocsátanak ki, amely koherensen kölcsönhat az elektronokkal, ami az eszköz rezonanciafrekvenciáján felerősíti a sugárzás intenzitását. A karakterisztikus sugárzás úgy jön létre, hogy az anódba becsapódó elég nagy energiájú elektron képes az atom egy az atommaghoz közeli, belső elektronhéjon lévő elektronját kiütni. A részecskesugárzás leggyakrabban alfa-sugárzás (hélium atommag) vagy béta-sugárzás (elektronok). Neutronemisszió

A neutronemisszió vagy neutronbomlás a neutrontöbbletet tartalmazó atommagok egyik radioaktív bomlási módja, melynek során az atommagból egy neutron lökődik ki. Így az átültetett porcszövet igen kis eséllyel lökődik ki. A többletenergia, amivel előzőleg képes volt feljebb lépni, sugárzás formájában hagyja el az atomot. Egy másik stratégia, hogy nem gondolunk bele, honnan származik az állati termék. Ez szorosan összefügg a molekula olyan állapotai közötti elektron-átmenetekkel, melyek során az elektronok nem egyenlő mértékben oszlanak meg az atomok között. Mindkét esetben az a kérdés, hogy honnan származik az információ? A kettős béta-bomlás során az atommagban két neutron protonná alakul két elektron és két elektron-antineutrínó kibocsátása közben. A bomlás során a szabad neutron vagy a magban kötött neutronok egyike protonná alakul, miközben egy elektron és egy elektron-antineutrínó távozik:

Spontán folyamatról lévén szó, a bomlás során energia szabadul fel. Egy instabil, neutronfelesleggel bíró atommag negatív béta-sugárzóvá válhat, ahol a neutron protonná alakul át, és mellette egy elektron és egy antineutrínó keletkezik. A neutron protonná alakul át egy virtuális W-bozon kibocsátása során. Antianyag

Az antianyagban az atomot a proton, neutron és elektron helyett azok antirészecskéi, az antiproton, antineutron és pozitron építik fel. Az elektron, proton és neutron esetén kézenfekvő a helyzet. Miközben az elektron befogódik, egy elektronneutrínó is távozik a magból. Ez egy újabb β-bomlással, elektron és antineutrínó kibocsátása árán 233-as tömegszámú uránná alakul. Az α jel az erősen ionizáló részecskéket (proton, alfa-sugárzás), a β pedig a gyöngén ionizáló részecskéket (gamma-sugárzás, elektron) jelöli. Ha az elektron egy atomot eltalál, az egyik lehetőség az, hogy energiaveszteség nélkül, rugalmasan elpattanva megváltoztatja irányát "(rugalmasan szórt elektron)". Ilyen az elektron, a neutron és a proton, a leptonok és a kvarkok. Ennek során négy proton alfa-részecskévé alakul, mellette két pozitron és két elektron-neutrínó keletkezik, valamint az energia egy része gamma-sugárzás formájában távozik. A töltött részecske keletkezésével járó neutronbomlás például úgy írható le, hogy a neutron kibocsát egy virtuális W-részecskét (W-bozont), miközben protonná alakul, a virtuális W-részecske pedig elbomlik elektronná és antineutrínóvá. Működési elvük a neutrínó galliummal kiváltott ν+Ga→e+Ge kölcsönhatásán alapszik, amelynek során a galliumatom magjában az egyik protonja neutronná alakul, miközben egy elektron repül ki a magból. Előfordul benne elektron, proton, gamma-sugárzás és rengetegféle atommag. Előfordul benne elektron, proton, gamma-sugárzás és rengetegféle atommag. Ezek közül kettő β-részecske (elektron, ill. pozitron) kibocsátásával jár, s egyúttal egy elektron-antineutrínó, ill. egy elektronneutrínó is keletkezik. A neutron protonná alakul, miközben kibocsát egy elektront (ebben a kontextusban béta-részecske) és egy antineutrínót:

A neutron nem egy elemi részecske, hanem összetett (egy "u" és két "d" kvarkból). Ezen hatások eredőjeként egy effektív vonzás alakul ki egy elektron és a lyuk között. Az elektron számára a lyuk körül potenciálgödör alakul ki, melyben az elektron hullámfüggvénye hidrogénszerű, így ezt az állapotot tekinthetjük egy hidrogénhez hasonló egzotikus atomnak. A reakciót a következőképpen jelölhetjük:

ahol A egy olyan atomot jelöl, amelyből hiányzik egy elektron, és ezért +e töltésű. A sugárzás energiájának egy része az elektron mozgási energiáját növeli, illetve sugárzást bocsát ki. Mint egy ideális gázban, az elektron-elektron kölcsönhatást teljesen elhanyagolják. Ez a másodjára kibocsátott elektron az Auger-elektron. Ilyenek a jól ismert elektron, proton és neutron, de ide tartoznak a neutrínók, kvarkok is, valamint az atomok egy része. Az α jel az erősen ionizáló részecskéket (proton, alfa-sugárzás), a β pedig a gyöngén ionizáló részecskéket (gamma-sugárzás, elektron) jelöli. Ha az elektron egy atomot eltalál, az egyik lehetőség az, hogy energiaveszteség nélkül, rugalmasan elpattanva megváltoztatja irányát "(rugalmasan szórt elektron)". Habár ez az energia néha foton formájában távozik, az energiát egy másik elektron is megkaphatja, és elhagyhatja az atomot, ezt nevezik Auger-elektronnak. Ennek során négy proton alfa-részecskévé alakul, mellette két pozitron és két elektron-neutrínó keletkezik, valamint az energia egy része gamma-sugárzás formájában távozik. A többletenergia, amivel előzőleg képes volt feljebb lépni, sugárzás formájában hagyja el az atomot. Ionizáció során az atom nagyenergiájú elektronokkal (4) vagy fotonokkal (5) ütközik, melynek hatására az atom elektronja olyan mértékben gerjesztődik, hogy elhagyja az atomot. A sugárzás lehet β- vagy γ-sugárzás. Kétfajta béta-sugárzás létezik: a negatív és a pozitív béta-sugárzás (β, β). Honnan származik az elektronok energiája? Az NH-csoport nitrogénjének két elektronja a hat delokalizált π-elektron egyike (π-elektronszextett). A β-eliminációs reakciók során két szubsztituens távozik egy vegyület két szomszédos atomjáról. Miközben az elektron befogódik, egy elektronneutrínó is távozik a magból. Mindkét esetben az a kérdés, hogy honnan származik az információ? Elektronhéj

Az atomfizikában az elektronhéj – vagy fő energiaszint – az azonos "n" főkvantumszámhoz tartozó elektronpályák összessége. Ralph Kronig, Landé egyik asszisztense, vetette fel 1925 elején, hogy talán az elektron sajátperdületéből származik. A béta-sugárzás jele a görög béta (β) betű. A metafizika egyik alapvető kérdése, hogy honnan származik a természet eseményeiben megfigyelhető rend. Antianyag

Az antianyagban az atomot a proton, neutron és elektron helyett azok antirészecskéi, az antiproton, antineutron és pozitron építik fel. A sugárzás lehet elektromágneses sugárzás, kozmikus sugárzás vagy valamely radioaktív atommagból, más mesterséges forrásból származó részecske sugárzás: alfa-, elektron-, pozitron-, neutronsugárzás vagy neutrínó sugárzás. Nincs párosítatlan elektronja, ezért nem szabadgyök, de a két elektron spinje azonos és így nagy reaktivitású. Első neve nem tudjuk, honnan származik. Előfordul benne elektron, proton, gamma-sugárzás és rengetegféle atommag. Előfordul benne elektron, proton, gamma-sugárzás és rengetegféle atommag. Az elnevezés a görög "elektron" szóból származik, amely jelentése borostyánkő. A bomlás során a szabad neutron vagy a magban kötött neutronok egyike protonná alakul, miközben egy elektron és egy elektron-antineutrínó távozik:

Spontán folyamatról lévén szó, a bomlás során energia szabadul fel.