Egy hidrogénatom elektronja az n = 5 főkvantumszámú állapotból az n = 3 főkvantumszámú állapotba jut. Milyen jelenség kíséri ezt az eseményt?
A hidrogénatom kibocsát egy elektront. A hidrogénatom kibocsát egy fotont. A hidrogénatom elnyel egy fotont.
A B C
Ha a hidrogénatom elektronja megváltoztatja állapotát, és egy másik, kisebb főkvantumszámú állapotot vesz fel, akkor az energiakülönbséget fénykvantumként kisugározza. Először szükséges bevezetnünk az egy-lépéses átmenet-valószínűség:

és az n-lépéses átmenet-valószínűség fogalmát:

Előbbi az "i" állapotból egy lépéssel a "j" állapotba kerülés, utóbbi az "n". Az elektron teljes energiája hidrogénatom esetén – ahogy alább látni fogjuk – az "n" főkvantumszám négyzetével fordítottan arányos. Ebben az esetben 2 hidrogénatom tesz közössé 1-1 elektront, és kialakul a stabil (hélium) nemesgázszerkezet. Egy hidrogénatom atomi tömegegysége megközelítőleg 1. Az eredmény egy mikrohullámú jel, ami a hidrogénatom rezonanciafrekvenciájára hangolódik. Héttagú gyűrűjében egy bóratom található, melyhez egy hidrogénatom kapcsolódik. A tautoméria egy hidrogénatom helyzetének megváltozásából adódó izoméria. Az "n"-hexán szerkezeti képlete például , amelyből látható, hogy benne 6 szénatom egyenes láncot alkot, melyhez 14 hidrogénatom kapcsolódik. Az egy szénatomhoz kapcsolódó két hidrogénatom a benzolgyűrű síkjára merőlegesen helyezkedik el. E szerint, ha minden "n" szülésre jut egy ikerterhesség, akkor minden "n" szülésre jut egy hármas, és minden "n" szülésre jut egy négyes szülés. Öttagú gyűrűjében nitrogénatom található, a nitrogénatomhoz egy hidrogénatom kapcsolódik. Aromás vegyület, a benzolgyűrűjén egy hidrogénatom helyett klóratom található. Változó sztöchiometriájú, ötvözetszerű fémes hidridek, a hidrogénatom elektronja π-orbitálon delokalizált

A hidridképződéskor a rács kitágul, sűrűség csökken. Fluoreszkálás akkor keletkezik, amikor egy molekula, atom pályamenti elektronja alapállapotba kerül, miközben kibocsát egy fotont. A hidrogénatom illetve proton az átmenetifém rácsában, hézagaiban oldódik. Az egyik Si-kötést eztán egy hidrogénatom passziválja, de a másik lógó kötés szabadon marad. A nitrálás szintén szubsztitúciós reakció, nitráláskor egy hidrogénatom nitrocsoportra cserélődik ki. Ha az izopentánmolekulában bármelyik hidrogénatom azonos valószínűséggel cserélődne ki klórra, akkor a termékösszetétel meghatározható lenne az alapján, hogy az adott származék hány hidrogénatom kicserélődésével keletkezhet. Tehát, az alapállapotban lévő hidrogénatom ionizációs energiája 13,6 eV. A következő példa az "n" = 15 = 3 × 5. Általánosabban egy atom n-edik ionizációs energiája az az energiamennyiség, mely ahhoz szükséges, hogy az n-edik elektront leszakítsuk az atomról, miután az előző -et már leszakítottuk. Ezt követően a glicerinsavból oxidációval és 2 hidrogénatom elvonásával piroszőlősav keletkezik. Mordell polinomazonosságokról készített listájában szerepelnek 4/"n"-t három tagból előállító azonosságok, azokra az esetekre, ha "n" ≡ 2 mod 3 (mint fent), n ≡ 3 (mod 4), n ≡ 5 (mod 8), n ≡ 2 vagy 3 (mod 5), illetve n ≡ 3, 5 vagy 6 (mod 7). Az imidazolgyűrű egyik nitrogénatomjához hidrogénatom kapcsolódik, az imidazol ezt a hidrogént protonként le képes adni (savas jelleg). Ha a hidrogénatom elektronja megváltoztatja állapotát, és egy másik, kisebb főkvantumszámú állapotot vesz fel, akkor az energiakülönbséget fénykvantumként kisugározza. Fluoreszkálás akkor keletkezik, amikor egy molekula, atom pályamenti elektronja alapállapotba kerül, miközben kibocsát egy fotont. Először szükséges bevezetnünk az egy-lépéses átmenet-valószínűség:

és az n-lépéses átmenet-valószínűség fogalmát:

Előbbi az "i" állapotból egy lépéssel a "j" állapotba kerülés, utóbbi az "n". Az elektron teljes energiája hidrogénatom esetén – ahogy alább látni fogjuk – az "n" főkvantumszám négyzetével fordítottan arányos. Egy hidrogénatom atomi tömegegysége megközelítőleg 1. Az eredmény egy mikrohullámú jel, ami a hidrogénatom rezonanciafrekvenciájára hangolódik. Héttagú gyűrűjében egy bóratom található, melyhez egy hidrogénatom kapcsolódik. A tautoméria egy hidrogénatom helyzetének megváltozásából adódó izoméria. Az "n"-hexán szerkezeti képlete például , amelyből látható, hogy benne 6 szénatom egyenes láncot alkot, melyhez 14 hidrogénatom kapcsolódik. Az egy szénatomhoz kapcsolódó két hidrogénatom a benzolgyűrű síkjára merőlegesen helyezkedik el. E szerint, ha minden "n" szülésre jut egy ikerterhesség, akkor minden "n" szülésre jut egy hármas, és minden "n" szülésre jut egy négyes szülés. Ebben az esetben a gerjesztett atom visszakerül alapállapotba, és kibocsát egy másik ν frekvenciájú fotont. Öttagú gyűrűjében nitrogénatom található, a nitrogénatomhoz egy hidrogénatom kapcsolódik. Aromás vegyület, a benzolgyűrűjén egy hidrogénatom helyett klóratom található. Változó sztöchiometriájú, ötvözetszerű fémes hidridek, a hidrogénatom elektronja π-orbitálon delokalizált

A hidridképződéskor a rács kitágul, sűrűség csökken. A hidrogénatom illetve proton az átmenetifém rácsában, hézagaiban oldódik. Az egyik Si-kötést eztán egy hidrogénatom passziválja, de a másik lógó kötés szabadon marad. A nitrálás szintén szubsztitúciós reakció, nitráláskor egy hidrogénatom nitrocsoportra cserélődik ki. Ha az izopentánmolekulában bármelyik hidrogénatom azonos valószínűséggel cserélődne ki klórra, akkor a termékösszetétel meghatározható lenne az alapján, hogy az adott származék hány hidrogénatom kicserélődésével keletkezhet. Tehát, az alapállapotban lévő hidrogénatom ionizációs energiája 13,6 eV. A következő példa az "n" = 15 = 3 × 5. A gerjesztett elektron visszatér alapszintű energia állapotába és közben kibocsát (emittál) egy fény fotont. Ezt követően a glicerinsavból oxidációval és 2 hidrogénatom elvonásával piroszőlősav keletkezik. Mordell polinomazonosságokról készített listájában szerepelnek 4/"n"-t három tagból előállító azonosságok, azokra az esetekre, ha "n" ≡ 2 mod 3 (mint fent), n ≡ 3 (mod 4), n ≡ 5 (mod 8), n ≡ 2 vagy 3 (mod 5), illetve n ≡ 3, 5 vagy 6 (mod 7). Az imidazolgyűrű egyik nitrogénatomjához hidrogénatom kapcsolódik, az imidazol ezt a hidrogént protonként le képes adni (savas jelleg). Ha a hidrogénatom elektronja megváltoztatja állapotát, és egy másik, kisebb főkvantumszámú állapotot vesz fel, akkor az energiakülönbséget fénykvantumként kisugározza. Először szükséges bevezetnünk az egy-lépéses átmenet-valószínűség:

és az n-lépéses átmenet-valószínűség fogalmát:

Előbbi az "i" állapotból egy lépéssel a "j" állapotba kerülés, utóbbi az "n". Az elektron teljes energiája hidrogénatom esetén – ahogy alább látni fogjuk – az "n" főkvantumszám négyzetével fordítottan arányos. Egy hidrogénatom atomi tömegegysége megközelítőleg 1. Az eredmény egy mikrohullámú jel, ami a hidrogénatom rezonanciafrekvenciájára hangolódik. Héttagú gyűrűjében egy bóratom található, melyhez egy hidrogénatom kapcsolódik. A tautoméria egy hidrogénatom helyzetének megváltozásából adódó izoméria. Az "n"-hexán szerkezeti képlete például , amelyből látható, hogy benne 6 szénatom egyenes láncot alkot, melyhez 14 hidrogénatom kapcsolódik. Az egy szénatomhoz kapcsolódó két hidrogénatom a benzolgyűrű síkjára merőlegesen helyezkedik el. E szerint, ha minden "n" szülésre jut egy ikerterhesség, akkor minden "n" szülésre jut egy hármas, és minden "n" szülésre jut egy négyes szülés. Öttagú gyűrűjében nitrogénatom található, a nitrogénatomhoz egy hidrogénatom kapcsolódik. Aromás vegyület, a benzolgyűrűjén egy hidrogénatom helyett klóratom található. Változó sztöchiometriájú, ötvözetszerű fémes hidridek, a hidrogénatom elektronja π-orbitálon delokalizált

A hidridképződéskor a rács kitágul, sűrűség csökken. Fluoreszkálás akkor keletkezik, amikor egy molekula, atom pályamenti elektronja alapállapotba kerül, miközben kibocsát egy fotont. A hidrogénatom illetve proton az átmenetifém rácsában, hézagaiban oldódik. Az egyik Si-kötést eztán egy hidrogénatom passziválja, de a másik lógó kötés szabadon marad. A nitrálás szintén szubsztitúciós reakció, nitráláskor egy hidrogénatom nitrocsoportra cserélődik ki. Ha az izopentánmolekulában bármelyik hidrogénatom azonos valószínűséggel cserélődne ki klórra, akkor a termékösszetétel meghatározható lenne az alapján, hogy az adott származék hány hidrogénatom kicserélődésével keletkezhet. Tehát, az alapállapotban lévő hidrogénatom ionizációs energiája 13,6 eV. A következő példa az "n" = 15 = 3 × 5. Ezt követően a glicerinsavból oxidációval és 2 hidrogénatom elvonásával piroszőlősav keletkezik. Mordell polinomazonosságokról készített listájában szerepelnek 4/"n"-t három tagból előállító azonosságok, azokra az esetekre, ha "n" ≡ 2 mod 3 (mint fent), n ≡ 3 (mod 4), n ≡ 5 (mod 8), n ≡ 2 vagy 3 (mod 5), illetve n ≡ 3, 5 vagy 6 (mod 7). Az imidazolgyűrű egyik nitrogénatomjához hidrogénatom kapcsolódik, az imidazol ezt a hidrogént protonként le képes adni (savas jelleg). A benzol halogénezett származéka, melyben a benzolgyűrűhöz egy hidrogénatom helyett fluoratom kapcsolódik. A szulfonálás olyan szubsztitúciós reakció, amelyben egy hidrogénatom szulfonsavcsoportra (-SOOH) cserélődik ki.