Az alábbi elemek halmazainak vizsgálata során melyik esetben találkozunk többszörös kovalens kötéssel?
Vas. Hidrogén. Oxigén. Klór. Kén.
A B C D E
Eredménye erős, kovalens kötéssel összekapcsolt dipeptid. Az egyes arzénatomok kovalens kötéssel kapcsolódnak három kénatomhoz. A folyamat során a kovalens kötésű klóratom anion alakjában hasad le, és a hidroxidion kovalens kötéssel a helyére lép. Az ezüst-szulfidban az atomok kovalens kötéssel kapcsolódnak egymáshoz. Az összetett ionokat alkotó atomok kovalens kötéssel kapcsolódnak egymással. Kémiailag egy szénatom kötődik kovalens kötéssel egy oxigénatomhoz. Atomrács

Az atomrács egymáshoz kovalens kötéssel kapcsolódó atomok szilárd halmaza. mikromátrixok és mikroelektromechanikai rendszerek – felületére kovalens kötéssel történő rögzítésére alkalmazzák. Glikoprotein

A glikoproteinek olyan fehérjék, melyekhez kovalens kötéssel szénhidrátok kapcsolódnak. Az N-et két N molekularészlet alkotja, köztük egy hosszú gyenge kovalens kötéssel. A grafitban egy szénatom három másik szénatommal kapcsolódik egyszeres (σ) kovalens kötéssel. A nem sószerű szerves bromidokban a bróm kovalens kötéssel kapcsolódik a szerves részhez. Az összetett ionok elektromos töltéssel rendelkező anyagi részecskék, melynek atomjai szintén kovalens kötéssel kapcsolódnak egymással. Ez utóbbi esetben kovalens vegyértékről beszélünk. A telített szénláncokban a szénatomok sp hibridállapotban vannak, és egyszeres kovalens kötéssel kapcsolódnak egymáshoz. A funkciós csoportok atomjai egymáshoz és a molekula többi részéhez mindig kovalens kötéssel kapcsolódnak. Glikokonjugát

A glikokonjugátok a szénhidrátok fehérjékkel, peptidekkel, lipidekkel és szacharidokkal kovalens kötéssel alkotott vegyületei. A sejtfal fő alkotórésze peptidoglikán, azaz olyan molekulák, amelyekben a peptidekhez poliszacharidláncok kapcsolódnak kovalens kötéssel. A nukleotidok a dezoxiribózhoz kovalens kötéssel kapcsolódnak, a komplementer DNS-lánccal pedig hidrogénkötést alakítanak ki. Irreverzibilis általában kovalens kötéssel párosul, például toxikus komponensek kötése, amely időlegesen kivonja a működés alól az adott enzimet. Azokat s szerves vegyületeket, melyekben a szénatomok csak egyszeres kovalens kötéssel kapcsolódnak egymáshoz, telített vegyületeknek nevezzük. A molekulákban a szénatomok többnyire szénatomláncokat képeznek, úgy, hogy egyes, kettős vagy hármas kovalens kötéssel kapcsolódnak egymáshoz. Kovalens kötéssel kapcsolódik a tetrapirrol-fejhez egy hidrofób oldallánc, amelynek segítségével a klorofillok a membránokhoz képesek kapcsolódni. Hidroxilcsoport

A hidroxilcsoport olyan funkciós csoport, amelyben egy oxigénatom egyszeres kovalens kötéssel kapcsolódik egy hidrogénatomhoz: −O−H. A tapasztalat szerint azonos elektronegativitású kémiai elemek között kovalens, erősen különböző elektronegativitású elemek között ionos kötés jön létre. Eredménye erős, kovalens kötéssel összekapcsolt dipeptid. Az egyes arzénatomok kovalens kötéssel kapcsolódnak három kénatomhoz. A folyamat során a kovalens kötésű klóratom anion alakjában hasad le, és a hidroxidion kovalens kötéssel a helyére lép. Az ezüst-szulfidban az atomok kovalens kötéssel kapcsolódnak egymáshoz. Az összetett ionokat alkotó atomok kovalens kötéssel kapcsolódnak egymással. Kémiailag egy szénatom kötődik kovalens kötéssel egy oxigénatomhoz. Atomrács

Az atomrács egymáshoz kovalens kötéssel kapcsolódó atomok szilárd halmaza. mikromátrixok és mikroelektromechanikai rendszerek – felületére kovalens kötéssel történő rögzítésére alkalmazzák. Glikoprotein

A glikoproteinek olyan fehérjék, melyekhez kovalens kötéssel szénhidrátok kapcsolódnak. Az N-et két N molekularészlet alkotja, köztük egy hosszú gyenge kovalens kötéssel. A grafitban egy szénatom három másik szénatommal kapcsolódik egyszeres (σ) kovalens kötéssel. A nem sószerű szerves bromidokban a bróm kovalens kötéssel kapcsolódik a szerves részhez. Az összetett ionok elektromos töltéssel rendelkező anyagi részecskék, melynek atomjai szintén kovalens kötéssel kapcsolódnak egymással. Ez utóbbi esetben kovalens vegyértékről beszélünk. A metincsoport egy olyan szénatomból áll, amelyhez két atom egyszeres kötéssel, egy pedig kettős kötéssel kapcsolódik úgy, hogy az egyik egyszeres kötéssel kapcsolódó atom hidrogén. A hidrogén a fluorhoz egy gyenge datív kötéssel kapcsolódik, mint az oxóniumionban. A telített szénláncokban a szénatomok sp hibridállapotban vannak, és egyszeres kovalens kötéssel kapcsolódnak egymáshoz. A funkciós csoportok atomjai egymáshoz és a molekula többi részéhez mindig kovalens kötéssel kapcsolódnak. Glikokonjugát

A glikokonjugátok a szénhidrátok fehérjékkel, peptidekkel, lipidekkel és szacharidokkal kovalens kötéssel alkotott vegyületei. A sejtfal fő alkotórésze peptidoglikán, azaz olyan molekulák, amelyekben a peptidekhez poliszacharidláncok kapcsolódnak kovalens kötéssel. A nukleotidok a dezoxiribózhoz kovalens kötéssel kapcsolódnak, a komplementer DNS-lánccal pedig hidrogénkötést alakítanak ki. Irreverzibilis általában kovalens kötéssel párosul, például toxikus komponensek kötése, amely időlegesen kivonja a működés alól az adott enzimet. Azokat s szerves vegyületeket, melyekben a szénatomok csak egyszeres kovalens kötéssel kapcsolódnak egymáshoz, telített vegyületeknek nevezzük. Ilyen például az elemek atomjai közötti kötés (hidrogén, kén). A molekulákban a szénatomok többnyire szénatomláncokat képeznek, úgy, hogy egyes, kettős vagy hármas kovalens kötéssel kapcsolódnak egymáshoz. Eredménye erős, kovalens kötéssel összekapcsolt dipeptid. Az egyes arzénatomok kovalens kötéssel kapcsolódnak három kénatomhoz. A folyamat során a kovalens kötésű klóratom anion alakjában hasad le, és a hidroxidion kovalens kötéssel a helyére lép. Az ezüst-szulfidban az atomok kovalens kötéssel kapcsolódnak egymáshoz. Az összetett ionokat alkotó atomok kovalens kötéssel kapcsolódnak egymással. Kémiailag egy szénatom kötődik kovalens kötéssel egy oxigénatomhoz. Atomrács

Az atomrács egymáshoz kovalens kötéssel kapcsolódó atomok szilárd halmaza. mikromátrixok és mikroelektromechanikai rendszerek – felületére kovalens kötéssel történő rögzítésére alkalmazzák. Glikoprotein

A glikoproteinek olyan fehérjék, melyekhez kovalens kötéssel szénhidrátok kapcsolódnak. Az N-et két N molekularészlet alkotja, köztük egy hosszú gyenge kovalens kötéssel. A grafitban egy szénatom három másik szénatommal kapcsolódik egyszeres (σ) kovalens kötéssel. Öt tagú gyűrűjét négy oxigén- és egy szénatom alkotja, az ötödik oxigén a szénatomhoz kapcsolódik kettős kötéssel. A nem sószerű szerves bromidokban a bróm kovalens kötéssel kapcsolódik a szerves részhez. Az összetett ionok elektromos töltéssel rendelkező anyagi részecskék, melynek atomjai szintén kovalens kötéssel kapcsolódnak egymással. Ez utóbbi esetben kovalens vegyértékről beszélünk. A telített szénláncokban a szénatomok sp hibridállapotban vannak, és egyszeres kovalens kötéssel kapcsolódnak egymáshoz. A funkciós csoportok atomjai egymáshoz és a molekula többi részéhez mindig kovalens kötéssel kapcsolódnak. Glikokonjugát

A glikokonjugátok a szénhidrátok fehérjékkel, peptidekkel, lipidekkel és szacharidokkal kovalens kötéssel alkotott vegyületei. A CNO-ciklus a szén, nitrogén és oxigén elemek között jól meghatározott mennyiségi arányt alakít ki, ezért ezen elemek relatív gyakoriságának vizsgálata jelentős a nukleoszintézis kutatása szempontjából. A sejtfal fő alkotórésze peptidoglikán, azaz olyan molekulák, amelyekben a peptidekhez poliszacharidláncok kapcsolódnak kovalens kötéssel. A nukleotidok a dezoxiribózhoz kovalens kötéssel kapcsolódnak, a komplementer DNS-lánccal pedig hidrogénkötést alakítanak ki. A világűr vizsgálata oxigén- és hidrogénatomok jelenlétének kutatására. Irreverzibilis általában kovalens kötéssel párosul, például toxikus komponensek kötése, amely időlegesen kivonja a működés alól az adott enzimet. Azokat s szerves vegyületeket, melyekben a szénatomok csak egyszeres kovalens kötéssel kapcsolódnak egymáshoz, telített vegyületeknek nevezzük. A molekulákban a szénatomok többnyire szénatomláncokat képeznek, úgy, hogy egyes, kettős vagy hármas kovalens kötéssel kapcsolódnak egymáshoz. Eredménye erős, kovalens kötéssel összekapcsolt dipeptid. Az egyes arzénatomok kovalens kötéssel kapcsolódnak három kénatomhoz. A folyamat során a kovalens kötésű klóratom anion alakjában hasad le, és a hidroxidion kovalens kötéssel a helyére lép. Az ezüst-szulfidban az atomok kovalens kötéssel kapcsolódnak egymáshoz. Az összetett ionokat alkotó atomok kovalens kötéssel kapcsolódnak egymással. Kémiailag egy szénatom kötődik kovalens kötéssel egy oxigénatomhoz. Atomrács

Az atomrács egymáshoz kovalens kötéssel kapcsolódó atomok szilárd halmaza. mikromátrixok és mikroelektromechanikai rendszerek – felületére kovalens kötéssel történő rögzítésére alkalmazzák. Glikoprotein

A glikoproteinek olyan fehérjék, melyekhez kovalens kötéssel szénhidrátok kapcsolódnak. Az N-et két N molekularészlet alkotja, köztük egy hosszú gyenge kovalens kötéssel. A grafitban egy szénatom három másik szénatommal kapcsolódik egyszeres (σ) kovalens kötéssel. A nem sószerű szerves bromidokban a bróm kovalens kötéssel kapcsolódik a szerves részhez. Az összetett ionok elektromos töltéssel rendelkező anyagi részecskék, melynek atomjai szintén kovalens kötéssel kapcsolódnak egymással. Ez utóbbi esetben kovalens vegyértékről beszélünk. A telített szénláncokban a szénatomok sp hibridállapotban vannak, és egyszeres kovalens kötéssel kapcsolódnak egymáshoz. A funkciós csoportok atomjai egymáshoz és a molekula többi részéhez mindig kovalens kötéssel kapcsolódnak. Glikokonjugát

A glikokonjugátok a szénhidrátok fehérjékkel, peptidekkel, lipidekkel és szacharidokkal kovalens kötéssel alkotott vegyületei. Egyik klór-oxid sem állítható elő az elemek közvetlen reakciójával. A sejtfal fő alkotórésze peptidoglikán, azaz olyan molekulák, amelyekben a peptidekhez poliszacharidláncok kapcsolódnak kovalens kötéssel. A nukleotidok a dezoxiribózhoz kovalens kötéssel kapcsolódnak, a komplementer DNS-lánccal pedig hidrogénkötést alakítanak ki. Irreverzibilis általában kovalens kötéssel párosul, például toxikus komponensek kötése, amely időlegesen kivonja a működés alól az adott enzimet. Azokat s szerves vegyületeket, melyekben a szénatomok csak egyszeres kovalens kötéssel kapcsolódnak egymáshoz, telített vegyületeknek nevezzük. A molekulákban a szénatomok többnyire szénatomláncokat képeznek, úgy, hogy egyes, kettős vagy hármas kovalens kötéssel kapcsolódnak egymáshoz. Kovalens kötéssel kapcsolódik a tetrapirrol-fejhez egy hidrofób oldallánc, amelynek segítségével a klorofillok a membránokhoz képesek kapcsolódni. Hidroxilcsoport

A hidroxilcsoport olyan funkciós csoport, amelyben egy oxigénatom egyszeres kovalens kötéssel kapcsolódik egy hidrogénatomhoz: −O−H. Eredménye erős, kovalens kötéssel összekapcsolt dipeptid. Az egyes arzénatomok kovalens kötéssel kapcsolódnak három kénatomhoz. A folyamat során a kovalens kötésű klóratom anion alakjában hasad le, és a hidroxidion kovalens kötéssel a helyére lép. Az ezüst-szulfidban az atomok kovalens kötéssel kapcsolódnak egymáshoz. Az összetett ionokat alkotó atomok kovalens kötéssel kapcsolódnak egymással. Kémiailag egy szénatom kötődik kovalens kötéssel egy oxigénatomhoz. Atomrács

Az atomrács egymáshoz kovalens kötéssel kapcsolódó atomok szilárd halmaza. mikromátrixok és mikroelektromechanikai rendszerek – felületére kovalens kötéssel történő rögzítésére alkalmazzák. Glikoprotein

A glikoproteinek olyan fehérjék, melyekhez kovalens kötéssel szénhidrátok kapcsolódnak. Az N-et két N molekularészlet alkotja, köztük egy hosszú gyenge kovalens kötéssel. A grafitban egy szénatom három másik szénatommal kapcsolódik egyszeres (σ) kovalens kötéssel. A nem sószerű szerves bromidokban a bróm kovalens kötéssel kapcsolódik a szerves részhez. Az összetett ionok elektromos töltéssel rendelkező anyagi részecskék, melynek atomjai szintén kovalens kötéssel kapcsolódnak egymással. Ez utóbbi esetben kovalens vegyértékről beszélünk. A telített szénláncokban a szénatomok sp hibridállapotban vannak, és egyszeres kovalens kötéssel kapcsolódnak egymáshoz. A funkciós csoportok atomjai egymáshoz és a molekula többi részéhez mindig kovalens kötéssel kapcsolódnak. Glikokonjugát

A glikokonjugátok a szénhidrátok fehérjékkel, peptidekkel, lipidekkel és szacharidokkal kovalens kötéssel alkotott vegyületei. Ilyen például az elemek atomjai közötti kötés (hidrogén, kén). A sejtfal fő alkotórésze peptidoglikán, azaz olyan molekulák, amelyekben a peptidekhez poliszacharidláncok kapcsolódnak kovalens kötéssel. A nukleotidok a dezoxiribózhoz kovalens kötéssel kapcsolódnak, a komplementer DNS-lánccal pedig hidrogénkötést alakítanak ki. Irreverzibilis általában kovalens kötéssel párosul, például toxikus komponensek kötése, amely időlegesen kivonja a működés alól az adott enzimet. Azokat s szerves vegyületeket, melyekben a szénatomok csak egyszeres kovalens kötéssel kapcsolódnak egymáshoz, telített vegyületeknek nevezzük. A molekulákban a szénatomok többnyire szénatomláncokat képeznek, úgy, hogy egyes, kettős vagy hármas kovalens kötéssel kapcsolódnak egymáshoz. Kovalens kötéssel kapcsolódik a tetrapirrol-fejhez egy hidrofób oldallánc, amelynek segítségével a klorofillok a membránokhoz képesek kapcsolódni. Hidroxilcsoport

A hidroxilcsoport olyan funkciós csoport, amelyben egy oxigénatom egyszeres kovalens kötéssel kapcsolódik egy hidrogénatomhoz: −O−H.