Melyik barna erdőtalajban található meg az „AB” átmeneti szint? 
Agyagbemosódásos barna erdőtalaj Barnaföld Pszeudoglejes barna erdőtalaj Podzolos barna erdőtalaj
A B C D
Talaja az agyagbemosódásos barna erdőtalaj. Helyenként kissé termékenyebb, gyengén savanyú barna erdőtalaj, barnaföld és agyagbemosódásos barna erdőtalaj is képződött. Termőföldje gyenge, rossz vízgazdálkodású, agyagbemosódásos barna erdőtalaj. Ezen az alapkőzeten változatos talajtakaró (csernozjom barna erdőtalaj, erubáz talaj, agyagbemosódásos barna erdőtalaj és ranker) alakult ki. A magasabban fekvő völgyválli lejtőterületeket pszeudoglejes barna erdőtalaj (40%), Murakeresztúrtól délkeletre agyagbemosódásos barna erdőtalaj (25%) fedi. Barna erdőtalaj, agyagbemosódásos barna erdőtalaj, rendzina, köves és földes kopárok, helyenként homokos-agyagos üledékek alkotják, lösztakaróval. A Marcali löszháton leggyakrabban előforduló talajtípus az agyagbemosódásos barna erdőtalaj. Területének majdnem fele agyagbemosódásos barna erdőtalaj a jellemző, míg az alacsonyabb térszíneken barnaföld és csernozjom barna erdőtalaj jött létre. A kistáj talajösszetételét főleg agyagbemosódásos barna erdőtalaj, valamint patakjai mentén réti talaj és öntéstalaj található. A Kőszeghegyalja uralkodó talajtípusa az agyagbemosódásos barna erdőtalaj, amely az összterület 91%-át borítja. A harmadidőszaki üledékeken uralkodó talajtípus az agyagbemosódásos barna erdőtalaj, amely a vidék területének 58%-át borítja. A Zselic mezőgazdasági művelés alatt álló talajainak nagy része is eredetileg agyagbemosódásos barna erdőtalaj volt. Az uralkodó talajtípus a vízzáró kavicsréteg jelenléte miatt kevésbé termékeny, agyagbemosódásos barna erdőtalaj (a terület 71%-án), valamint a délnyugati területek löszös üledékein kialakult, szántóművelésre alkalmas csernozjom barna erdőtalaj (15%). A fő talajképző kőzet az agyag és a kavics, de jellemző még a barna erdőtalaj is, a kis mértékben kötött kőzeten az agyagbemosódásos barna erdőtalaj, a völgyekben réti talajok a jellemzőek. Fő talajtípusa a löszös üledéken képződött barnaföld (a terület 69%-án), valamint északon az agyagbemosódásos barna erdőtalaj (20%), a kovárványos barna erdőtalaj (10%), az ártéri területeken pedig a réti öntéstalaj (1%). A Letenyei-dombság uralkodó talajtípusa a pszeudoglejes barna erdőtalaj (a kistáj területének 42%-án), a hátságok jelentős részét agyagbemosódásos barna erdőtalajok borítják (45%). A tufa eluviális málladékából fekete, mészszegény nyirok, barnaföld, illetve agyagbemosódásos vagy Ramann-féle barna erdőtalaj alakul ki. Jellemző talaja a barna erdőtalaj. Legjellemzőbb a "bemosódásos barna erdőtalaj". Talaja homok és barna erdőtalaj. Uralkodó talajtípusa a barna erdőtalaj. Talajtakarója változatos, az agyagbemosódásos barna erdőtalaj (az összterület 33%-a) és a barnaföld (32%) mellett kisebb területeken csernozjom és pszeudoglejes barna erdőtalaj (9-9%), nyers öntéstalaj (8%), réti öntéstalaj (5%) és réti talaj (4%). A felszínen lösz, hordalék, degradált csernozjom és barna erdőtalaj található. A középhegységben a barna erdőtalaj jellemző. A hegység talaja agyagos, barna erdőtalaj. Talaja kovárványos barna erdőtalaj, humuszos homok és barnaföld. Helyenként kissé termékenyebb, gyengén savanyú barna erdőtalaj, barnaföld és agyagbemosódásos barna erdőtalaj is képződött. Ezért laza üledékes illetve és löszös üledékes barnaföld és barna erdőtalaj. Területének majdnem fele agyagbemosódásos barna erdőtalaj a jellemző, míg az alacsonyabb térszíneken barnaföld és csernozjom barna erdőtalaj jött létre. A tufa eluviális málladékából fekete, mészszegény nyirok, barnaföld, illetve agyagbemosódásos vagy Ramann-féle barna erdőtalaj alakul ki. De ma melyik egyházban található meg az Istennek szentelt lelkület? A Ják környéki löszös üledékek takarója a barnaföld (25%), a Pinka alluviális völgyét pedig pszeudoglejes barna erdőtalaj fedi (17%). (7301) 1993 AB

A (7301) 1993 AB a Naprendszer kisbolygóövében található aszteroida. (16408) 1986 AB

A (16408) 1986 AB a Naprendszer kisbolygóövében található aszteroida. Fő talajtípusa a löszös üledéken képződött barnaföld (a terület 69%-án), valamint északon az agyagbemosódásos barna erdőtalaj (20%), a kovárványos barna erdőtalaj (10%), az ártéri területeken pedig a réti öntéstalaj (1%). A rotundában két szint található. Szerkesszük meg az AB oldalra merőleges DG, és az AB oldallal párhuzamos CE szakaszt. Központja Stockholmban található; tulajdonosa a SAS AB. Talajtakarója változatos, az agyagbemosódásos barna erdőtalaj (az összterület 33%-a) és a barnaföld (32%) mellett kisebb területeken csernozjom és pszeudoglejes barna erdőtalaj (9-9%), nyers öntéstalaj (8%), réti öntéstalaj (5%) és réti talaj (4%). Területén 51 község található:

A legsűrűbben lakott községek Pordenone (1.347 ab./km²), Vajont (1.094 ab./km²), Sacile (623 ab/km²), Porcia (520 ab/km²) és Casarsa della Delizia (421 ab./km²). Egyelektronos atomokban az elektron és az atommag távolságát az határozza meg, hogy az elektron melyik alhéjon található. Az URL-ben található UTM-paraméterek segítségével egyértelműen azonosítható, hogy melyik kampányból, melyik weboldalról jött a felhasználó. A legalsó szinten található a szatellit/periférikus szint. Csongor község területére a podzolos réti barnaföld jellemző. A síkvidék legelterjedtebb talajtípusa a podzolos réti barnaföld. A fahatár felett található az előpesi szint, amit három részre oszthatunk. Az épület négy emeletes, míg a földszín alatt két szint található. A torkán egy barna folt található. Ab urbe condita

Az ab urbe condita (rövidítve: A.V.C. Cenzúrázatlanul először 1996-ban jelent meg az Ab Ovo Kiadónál. A magasabban fekvő völgyválli lejtőterületeket pszeudoglejes barna erdőtalaj (40%), Murakeresztúrtól délkeletre agyagbemosódásos barna erdőtalaj (25%) fedi. A cementált kavicsra hullott porból-löszből (vályogos) pszeudoglejes barna erdőtalaj alakult ki. A völgytalpakon holocén öntéstalajok alakultak ki; a dombokon a rosszul művelhető pszeudoglejes barna erdőtalaj az uralkodó. Jóformán egyeduralkodó talajtípusa a jégkori vályogrétegekre települt pszeudoglejes barna erdőtalaj, ez fedi a kistáj 98%-át. A Letenyei-dombság uralkodó talajtípusa a pszeudoglejes barna erdőtalaj (a kistáj területének 42%-án), a hátságok jelentős részét agyagbemosódásos barna erdőtalajok borítják (45%). Talaja az agyagbemosódásos barna erdőtalaj. Helyenként kissé termékenyebb, gyengén savanyú barna erdőtalaj, barnaföld és agyagbemosódásos barna erdőtalaj is képződött. Talajtakarója változatos, az agyagbemosódásos barna erdőtalaj (az összterület 33%-a) és a barnaföld (32%) mellett kisebb területeken csernozjom és pszeudoglejes barna erdőtalaj (9-9%), nyers öntéstalaj (8%), réti öntéstalaj (5%) és réti talaj (4%). Jellemző talaja a barna erdőtalaj. Legjellemzőbb a "bemosódásos barna erdőtalaj". Talaja homok és barna erdőtalaj. Uralkodó talajtípusa a barna erdőtalaj. Ezen az alapkőzeten változatos talajtakaró (csernozjom barna erdőtalaj, erubáz talaj, agyagbemosódásos barna erdőtalaj és ranker) alakult ki. A Ják környéki löszös üledékek takarója a barnaföld (25%), a Pinka alluviális völgyét pedig pszeudoglejes barna erdőtalaj fedi (17%). Talajuk rioliton, palán vagy savanyú kavicsos hordalékon kialakult mészmentes, kisavanyodó ranker-, podzolosodó vagy pszeudoglejes barna erdőtalaj, esetleg savanyú tőzegtalaj. A felszínen lösz, hordalék, degradált csernozjom és barna erdőtalaj található. Barna erdőtalaj, agyagbemosódásos barna erdőtalaj, rendzina, köves és földes kopárok, helyenként homokos-agyagos üledékek alkotják, lösztakaróval. A középhegységben a barna erdőtalaj jellemző. A hegység talaja agyagos, barna erdőtalaj. Területének majdnem fele agyagbemosódásos barna erdőtalaj a jellemző, míg az alacsonyabb térszíneken barnaföld és csernozjom barna erdőtalaj jött létre. Talaja főként löszön kialakult barna erdőtalaj, de előfordul mészkövön, dolomiton kialakult rendzina és homokkövön, márgán képződött barna erdőtalaj is. Termőföldje gyenge, rossz vízgazdálkodású, agyagbemosódásos barna erdőtalaj. A terület talaja jellemzően löszös, barna erdőtalaj. Talaja csernozjom barna erdőtalaj keverve réti öntéstalajjal. Talaja többnyire mély barna erdőtalaj, ritkábban kőzethatású erdőtalaj vagy lejtőhordalék-erdőtalaj; az alapkőzet gyakorlatilag bármi lehet. A gyengén cementált kavicson rendszerint erősen savanyú, nem podzolos barna erdőtalaj fejlődött ki. Az Ukrán-Kárpátok talajai: barna erdei talaj, barna podzolos glejes talaj, barna podzolos talaj, barna réti talaj, hegyi réti talaj és tőzeges talaj. Fontosabb talajtípusok:
Az Ukrán-Kárpátok talajai: barna erdei talaj, barna podzolos glejes talaj, barna podzolos talaj, barna réti talaj, hegyi réti talaj és tőzeges talaj. Talaja az agyagbemosódásos barna erdőtalaj. Helyenként kissé termékenyebb, gyengén savanyú barna erdőtalaj, barnaföld és agyagbemosódásos barna erdőtalaj is képződött. Jellemző talaja a barna erdőtalaj. Legjellemzőbb a "bemosódásos barna erdőtalaj". Talaja homok és barna erdőtalaj. Uralkodó talajtípusa a barna erdőtalaj. Ezen az alapkőzeten változatos talajtakaró (csernozjom barna erdőtalaj, erubáz talaj, agyagbemosódásos barna erdőtalaj és ranker) alakult ki. A felszínen lösz, hordalék, degradált csernozjom és barna erdőtalaj található. A magasabban fekvő völgyválli lejtőterületeket pszeudoglejes barna erdőtalaj (40%), Murakeresztúrtól délkeletre agyagbemosódásos barna erdőtalaj (25%) fedi. Barna erdőtalaj, agyagbemosódásos barna erdőtalaj, rendzina, köves és földes kopárok, helyenként homokos-agyagos üledékek alkotják, lösztakaróval. A középhegységben a barna erdőtalaj jellemző. A hegység talaja agyagos, barna erdőtalaj. Területének majdnem fele agyagbemosódásos barna erdőtalaj a jellemző, míg az alacsonyabb térszíneken barnaföld és csernozjom barna erdőtalaj jött létre. A kristályos kőzetekből álló röghegység uralkodó talajtípusa a savanyú, nem podzolos barna erdőtalaj, amely a terület 82%-át foglalja el. Talaja főként löszön kialakult barna erdőtalaj, de előfordul mészkövön, dolomiton kialakult rendzina és homokkövön, márgán képződött barna erdőtalaj is. Termőföldje gyenge, rossz vízgazdálkodású, agyagbemosódásos barna erdőtalaj. A terület talaja jellemzően löszös, barna erdőtalaj. Talaja csernozjom barna erdőtalaj keverve réti öntéstalajjal. Talaja többnyire mély barna erdőtalaj, ritkábban kőzethatású erdőtalaj vagy lejtőhordalék-erdőtalaj; az alapkőzet gyakorlatilag bármi lehet. A településre három talajtípus jellemző: barna erdőtalaj, kilúgozott csernozjom és a barna föld. A talaj legfelső rétegében vékony barna erdőtalaj réteg található, amely kis humusztartalommal bír. Talaja kovárványos barna erdőtalaj, humuszos homok és barnaföld.