Melyik molekula, illetve ion alakja nem tetraéder?
szén-tetraklorid formaldehid metánmolekula ammóniumion diklórmetán
A B C D E
A szén-tetraklorid mérgező hatású. A szén-tetraklorid színtelen, erősen fénytörő folyadék. A szén-tetrafluorid közömbös, tetraéder alakú molekula, csoportbeli analógjai, a szilícium- és germánium-tetrafluorid szintén tetraéderes szerkezetűek, de ők a szén-tetrafluoriddal ellentétben Lewis-savként viselkednek. A hexaklórbenzol, szén-tetraklorid pedig szerves, noha nem tartalmaz C-H kötést. Szén-tetraklorid

A szén-tetraklorid (vagy tetraklórmetán) (CCl) a szerves szintetikus kémiában elterjedt anyag, amit korábban tűzoltásra és hűtőanyagnak is használták. A szén-tetraklorid szobahőmérsékleten színtelen jellegzetes édeskés illatú folyadék. A szén-dioxid molekula (O=C=O) két kettős kovalens kötést tartalmaz és egyenes az alakja. Vízben oldhatatlan, szerves oldószerekben (alkohol, benzin, benzol, szén-tetraklorid, stb.) a foszfor, a szén-tetraklorid és számos ipari eredetű kemikália. A szén-tetraklorid nem gyúlékony vegyület és nem is éghető, emiatt régebben kisebb laboratóriumi tüzek oltására használták. A szén-tetraklorid mai előállítási módja is ezen a felfedezésen alapul. Xenon, fluor és szilícium- vagy szén-tetraklorid keverékének nagyfrekvenciás besugárzásával állítható elő. Xenon, fluor és szilícium vagy szén-tetraklorid keverékének nagyfrekvenciás besugárzásával állítható elő. Ez a kétatomos molekula a szén-monoxidhoz hasonló. Ez a reakció arra vezethető vissza, hogy a szén-tetraklorid klóratomjai hidroxilcsoportokra cserélődnek. Ion

Az ion (vagy régies nevén "meneny") olyan atom vagy molekula (atomcsoport), mely elektromos töltéssel rendelkezik. Laboratóriumi méretben szén-tetraklorid is használható szén és klór helyett:

A ZrCl a cirkóniumércekből Kroll-eljárással történő cirkóniumgyártás köztiterméke. Atom, ion, molekula, elektron, elemi részecskék, pH, hidrogén, anion, kation Ha másodrendű kötést létesít, gömb alakja nem nagyon torzul, illetve viszonylag stabilan csapdázhatók be a molekula üreges belsejében különféle részecskék. A kloroformot iparilag metán klórozásával állítják elő:

A reakció tovább folytatódhat, szén-tetraklorid is keletkezik. Ez lehet atom, molekula, ion, elektron, egyéb részecske, vagy ezek meghatározott csoportja. A legújabb kutatások szerint a molekula élettartama rendkívül rövid lehet, 10 másodpercen belül két molekula szén-monoxidra bomlik. Habár a kloroform mérgező és lehetséges karcinogén, még mindig sokkal kevésbé ártalmas, mint a szén-tetraklorid. Elegyedik sok szerves oldószerrel: xilol, szén-tetraklorid, dioxán, , dibutil-ftalát, növényi olajok, etanol, éter, alifás szénhidrogének. Beszámoltak in vivo kísérletekben antioxidáns hatásairól a C(60)-as fullerénnek akut szén-tetraklorid mérgezés ben. Ion

Az ion (vagy régies nevén "meneny") olyan atom vagy molekula (atomcsoport), mely elektromos töltéssel rendelkezik. Atom, ion, molekula, elektron, elemi részecskék, pH, hidrogén, anion, kation Ha másodrendű kötést létesít, gömb alakja nem nagyon torzul, illetve viszonylag stabilan csapdázhatók be a molekula üreges belsejében különféle részecskék. Ez lehet atom, molekula, ion, elektron, egyéb részecske, vagy ezek meghatározott csoportja. Emellett a szabályos tetraéder mellett még négy nem szabályos tetraéder is keletkezik. Az elemi egység lehet atom, molekula, ion, vagy alkothatja részecskék bármely meghatározott csoportja. A molekula alakja trigonális piramis, benne a kötésszögek 91,7°-osak. A lencsékben jelenlévő elektromos tér mintegy determinálja melyik ion kerül a tömeganalizátorba. Utóbbi miatt szerves peroxid, illetve a formaldehid (COH) dimerjének is tekinthető. Ekkor két molekula furfurol egy molekula furfurilalkohollá és egy molekula furán-2-karbonsavvá, illetve annak sójává alakul. Minden molekula vagy ion, melyben szabad elektronpár vagy legalább egy pi-kötés található, viselkedhet nukleofilként. Formaldehid

A formaldehid (metanal) egy kémiai vegyület, melynek képlete CHO. Nem poláris molekula. Tetraéder

A tetraéder egy négy háromszöglappal határolt poliéder. A tetraéder duálisa is tetraéder, ezért önduálisnak tekintik. Nicolae Grigorescu és Ion Andreescu mellett a modern román festészet kiemelkedő alakja. A rácspontokon elhelyezkedő kristályrácsalkotók közötti kötés jellege szerint négy különböző kristályrácstípust ismerünk: atom-, ion-, molekula- és fémrácsot. Formaldehid jelenlétében például bármilyen alfa-hidrogént nem tartalmazó aldehid redukálható. A tengely 45°-os szöget zár be a molekula végein található két CH csoporttal, ezért a molekula alakja egy kétágú propellerre emlékeztet. dimetil-éter(DME), formaldehid). A megkötött anyag lehet gáz, folyadék vagy oldott szilárd anyag (kémiai részecskék szintjén atom, ion és molekula is). Szimplex

A szimplex a matematikában a háromszög illetve a tetraéder általánosítása végesdimenziós vektortérre. A több szénatom közelít a szilárd halmazállapothoz, de ezt a molekula alakja is befolyásolja. Legnagyobb részét formaldehid és szintézisgáz katalitikus reakciójával állítják elő (formaldehid karbonilezése), mely rendkívül gazdaságos eljárás. tisztítószerekkel és így formaldehid keletkezhet. Ion

Az ion (vagy régies nevén "meneny") olyan atom vagy molekula (atomcsoport), mely elektromos töltéssel rendelkezik. Atom, ion, molekula, elektron, elemi részecskék, pH, hidrogén, anion, kation Ha másodrendű kötést létesít, gömb alakja nem nagyon torzul, illetve viszonylag stabilan csapdázhatók be a molekula üreges belsejében különféle részecskék. Ez lehet atom, molekula, ion, elektron, egyéb részecske, vagy ezek meghatározott csoportja. Emellett a szabályos tetraéder mellett még négy nem szabályos tetraéder is keletkezik. Az elemi egység lehet atom, molekula, ion, vagy alkothatja részecskék bármely meghatározott csoportja. A molekula alakja trigonális piramis, benne a kötésszögek 91,7°-osak. A disszertációját a metánmolekula forgásáról és rezgéséről írta. A lencsékben jelenlévő elektromos tér mintegy determinálja melyik ion kerül a tömeganalizátorba. Ekkor két molekula furfurol egy molekula furfurilalkohollá és egy molekula furán-2-karbonsavvá, illetve annak sójává alakul. Minden molekula vagy ion, melyben szabad elektronpár vagy legalább egy pi-kötés található, viselkedhet nukleofilként. Nem poláris molekula. Tetraéder

A tetraéder egy négy háromszöglappal határolt poliéder. A tetraéder duálisa is tetraéder, ezért önduálisnak tekintik. Nicolae Grigorescu és Ion Andreescu mellett a modern román festészet kiemelkedő alakja. A rácspontokon elhelyezkedő kristályrácsalkotók közötti kötés jellege szerint négy különböző kristályrácstípust ismerünk: atom-, ion-, molekula- és fémrácsot. A tengely 45°-os szöget zár be a molekula végein található két CH csoporttal, ezért a molekula alakja egy kétágú propellerre emlékeztet. A megkötött anyag lehet gáz, folyadék vagy oldott szilárd anyag (kémiai részecskék szintjén atom, ion és molekula is). Szimplex

A szimplex a matematikában a háromszög illetve a tetraéder általánosítása végesdimenziós vektortérre. A több szénatom közelít a szilárd halmazállapothoz, de ezt a molekula alakja is befolyásolja. Elektrondiffrakciós módszerrel megállapítható a molekula felépítése: a foszforatomok egy tetraéder négy csúcsán helyezkednek el, akárcsak a foszformolekulában, azonban mindegyik három oxigénnel áll egyidejűleg kapcsolatban. Később bebizonyította, hogy az egységnyi térfogatú kocka, illetve szabályos tetraéder sem darabolhatók át egymásba. Megfordítva, egy nem nulla térfogatú tetraéder szemben fekvő élpárjai kitérők. A molekula alakja az öt- és hatszögű lapokból összeállított focilabdáéval egyezik meg, belül pedig üres. Largu község felvette a Ion Ghica nevet és Ion Ghica illetve Ivănești falvakból állt, összesen 1252 lakossal. Ilyen például az ammóniumion (), illetve az oxóniumion (). Ion

Az ion (vagy régies nevén "meneny") olyan atom vagy molekula (atomcsoport), mely elektromos töltéssel rendelkezik. Atom, ion, molekula, elektron, elemi részecskék, pH, hidrogén, anion, kation Ha másodrendű kötést létesít, gömb alakja nem nagyon torzul, illetve viszonylag stabilan csapdázhatók be a molekula üreges belsejében különféle részecskék. Ez lehet atom, molekula, ion, elektron, egyéb részecske, vagy ezek meghatározott csoportja. A sejtmembrán az ammónia számára átjárható, ammóniumion számára viszont nem. Emellett a szabályos tetraéder mellett még négy nem szabályos tetraéder is keletkezik. Az elemi egység lehet atom, molekula, ion, vagy alkothatja részecskék bármely meghatározott csoportja. A molekula alakja trigonális piramis, benne a kötésszögek 91,7°-osak. A lencsékben jelenlévő elektromos tér mintegy determinálja melyik ion kerül a tömeganalizátorba. Ekkor két molekula furfurol egy molekula furfurilalkohollá és egy molekula furán-2-karbonsavvá, illetve annak sójává alakul. Minden molekula vagy ion, melyben szabad elektronpár vagy legalább egy pi-kötés található, viselkedhet nukleofilként. Az ammóniából (NH) képződő tehát az ammóniumion. Nem poláris molekula. Tetraéder

A tetraéder egy négy háromszöglappal határolt poliéder. A tetraéder duálisa is tetraéder, ezért önduálisnak tekintik. Nicolae Grigorescu és Ion Andreescu mellett a modern román festészet kiemelkedő alakja. A rácspontokon elhelyezkedő kristályrácsalkotók közötti kötés jellege szerint négy különböző kristályrácstípust ismerünk: atom-, ion-, molekula- és fémrácsot. A tengely 45°-os szöget zár be a molekula végein található két CH csoporttal, ezért a molekula alakja egy kétágú propellerre emlékeztet. A megkötött anyag lehet gáz, folyadék vagy oldott szilárd anyag (kémiai részecskék szintjén atom, ion és molekula is). Szimplex

A szimplex a matematikában a háromszög illetve a tetraéder általánosítása végesdimenziós vektortérre. A több szénatom közelít a szilárd halmazállapothoz, de ezt a molekula alakja is befolyásolja. Elektrondiffrakciós módszerrel megállapítható a molekula felépítése: a foszforatomok egy tetraéder négy csúcsán helyezkednek el, akárcsak a foszformolekulában, azonban mindegyik három oxigénnel áll egyidejűleg kapcsolatban. Később bebizonyította, hogy az egységnyi térfogatú kocka, illetve szabályos tetraéder sem darabolhatók át egymásba. Megfordítva, egy nem nulla térfogatú tetraéder szemben fekvő élpárjai kitérők. Ion

Az ion (vagy régies nevén "meneny") olyan atom vagy molekula (atomcsoport), mely elektromos töltéssel rendelkezik. Atom, ion, molekula, elektron, elemi részecskék, pH, hidrogén, anion, kation Ha másodrendű kötést létesít, gömb alakja nem nagyon torzul, illetve viszonylag stabilan csapdázhatók be a molekula üreges belsejében különféle részecskék. Difenil-diklórmetán

A difenil-diklórmetán szerves vegyület, képlete (CH)CCl. Ez lehet atom, molekula, ion, elektron, egyéb részecske, vagy ezek meghatározott csoportja. Diklórmetán

A diklórmetán vagy metilén-klorid a metán klórozott származéka, halogénezett szénhidrogén. Emellett a szabályos tetraéder mellett még négy nem szabályos tetraéder is keletkezik. Az elemi egység lehet atom, molekula, ion, vagy alkothatja részecskék bármely meghatározott csoportja. A molekula alakja trigonális piramis, benne a kötésszögek 91,7°-osak. A lencsékben jelenlévő elektromos tér mintegy determinálja melyik ion kerül a tömeganalizátorba. Ekkor két molekula furfurol egy molekula furfurilalkohollá és egy molekula furán-2-karbonsavvá, illetve annak sójává alakul. Minden molekula vagy ion, melyben szabad elektronpár vagy legalább egy pi-kötés található, viselkedhet nukleofilként. Nem poláris molekula. Tetraéder

A tetraéder egy négy háromszöglappal határolt poliéder. A tetraéder duálisa is tetraéder, ezért önduálisnak tekintik. Nicolae Grigorescu és Ion Andreescu mellett a modern román festészet kiemelkedő alakja. A rácspontokon elhelyezkedő kristályrácsalkotók közötti kötés jellege szerint négy különböző kristályrácstípust ismerünk: atom-, ion-, molekula- és fémrácsot. A tengely 45°-os szöget zár be a molekula végein található két CH csoporttal, ezért a molekula alakja egy kétágú propellerre emlékeztet. A megkötött anyag lehet gáz, folyadék vagy oldott szilárd anyag (kémiai részecskék szintjén atom, ion és molekula is). Szimplex

A szimplex a matematikában a háromszög illetve a tetraéder általánosítása végesdimenziós vektortérre. A több szénatom közelít a szilárd halmazállapothoz, de ezt a molekula alakja is befolyásolja. Elektrondiffrakciós módszerrel megállapítható a molekula felépítése: a foszforatomok egy tetraéder négy csúcsán helyezkednek el, akárcsak a foszformolekulában, azonban mindegyik három oxigénnel áll egyidejűleg kapcsolatban. Később bebizonyította, hogy az egységnyi térfogatú kocka, illetve szabályos tetraéder sem darabolhatók át egymásba. Megfordítva, egy nem nulla térfogatú tetraéder szemben fekvő élpárjai kitérők. A molekula alakja az öt- és hatszögű lapokból összeállított focilabdáéval egyezik meg, belül pedig üres.