Melyik elektromos teret nevezzük homogénnek?
Amelyikben egy adott töltésre mindenütt egyforma nagyságú és irányú erő hat. Amelyikben bármely töltésre egyforma nagyságú és irányú erő hat. Amelyikben az elektromos erővonalak egymással mindenütt párhuzamosak.
A B C
Matematikailag természetesen egy adott esetben a centripetális és a centrifugális erő egyforma nagyságú. Lorentz-erő

A Lorentz-erő az elektromágneses térben egy elektromos töltésre ható erő. Elektromos mezőben levő töltésre erő hat (Coulomb erő), mely a töltött testet gyorsítja, a nem rögzített test elmozdul, így munkát végez. A villamos tér egy pontjában a térerősség nagysága és iránya megegyezik az adott pontba helyezett egységnyi pozitív elektromos (villamos) töltésre ható erő nagyságával és irányával. Egy erőt konzervatív erőnek nevezünk, ha kifejezhető egy potenciál gradienseként (egy konzervatív erő állandó irányú, és nagyságú erőt jelent). Egy erőt konzervatív erőnek nevezünk, ha kifejezhető egy potenciál gradienseként (egy konzervatív erő állandó irányú, és nagyságú erőt jelent). 1889-ben Heaviside elsőként írta le helyesen a mégneses erő megváltozását mozgó elektromos töltésre, ezt ma Lorentz-erő néven ismerjük. A rádióhullámban, mint minden elektromágneses sugárzásban, az elektromos és mágneses tér energiasűrűsége egyforma nagyságú. Az extraktor – amely az egész teret körülveszi – egy adott nagyságú elektromos potenciált képvisel, arányosan nagyobbat, mint a gyorsítófeszültség (ez 10 – 20 V körüli). Ha a két erő egyenlő nagyságú de ellentétes irányú, akkor az eredő nulla. A testre hat egy G függőleges irányú erő, mivel a talpa érintkezik a talajjal, valamint egy vízszintes irányú centripetális erő, ami a centrifugális erőt próbálja egyensúlyozni. A plazma elektromos töltéssel rendelkezik, tehát hat rá a Lorentz-erő, ezáltal jól elhelyezett mágnesekkel be lehet zárni egy adott térfogatba. A munkát állandó nagyságú és irányú erő esetén a következő képlettel lehet kiszámítani:

ahol


A munka tehát az erő és az elmozdulás skaláris szorzata. Szereléskor a csavart F erővel előfeszítik, terheletlenül mindkét rugóban azonos nagyságú de ellentétes irányú erő ébred. Ha ezekre erő hat, a pozitív és negatív töltésű részecskék ellentétes irányú mozgásba kezdenek. Gyakorlati hatását vizsgálva kijelenthető, hogy egy szabályosan mágnesezett iránytű két végére csak az egyenlítő vonalában hat egyforma erő. A tekercsben folyó elektromos áram mágneses teret hoz létre, mely a jobbkéz-szabály szerinti irányú. "Q" nagyságú töltés erőtérben a térerősség:

formula_13

A "q" nagyságú töltésre ható erő "Q" nagyságú töltés erőterében:

formula_14

A potenciál:

formula_15

"q" nagyságú töltésnek "s" elmozdulása által végzett munka a potenciális energia:

formula_16

Megjegyzés: ha azonos előjelű töltéseket közelítünk egymáshoz, pozitív a munkavégzés. Az űrhajóban lévő tárgyakra ugyanis a keringés közben a gravitációs erőn kívül egy ugyanekkora nagyságú centrifugális erő is hat. "Homogénnek" nevezzük a relációt, ha a fenti definícióban szereplő formula_1 halmazok megegyeznek. Tölcsér alakú csészéjük és két, nem egyforma nagyságú előlevelük hártyás. A testén két pár, egyforma nagyságú és alakú daganat van. Elektromos térerősség

Az elektromos (villamos) térerősség az elektromos (villamos) tér által töltéssel rendelkező testekre kifejtett erő hatása és annak mértéke, a villamos teret annak minden pontjában jellemző térvektor. Ha egy nyugalomban lévő testre nem hat a támaszkodó felületével párhuzamos irányú erő, akkor ott nem is ébred súrlódás. A lejátszókarra ható "P" erő felbontható egy "P" és egy "P" irányú komponensre. Lorentz-erő

A Lorentz-erő az elektromágneses térben egy elektromos töltésre ható erő. Elektromos mezőben levő töltésre erő hat (Coulomb erő), mely a töltött testet gyorsítja, a nem rögzített test elmozdul, így munkát végez. Matematikailag természetesen egy adott esetben a centripetális és a centrifugális erő egyforma nagyságú. 1889-ben Heaviside elsőként írta le helyesen a mégneses erő megváltozását mozgó elektromos töltésre, ezt ma Lorentz-erő néven ismerjük. A rádióhullámban, mint minden elektromágneses sugárzásban, az elektromos és mágneses tér energiasűrűsége egyforma nagyságú. Ha a két erő egyenlő nagyságú de ellentétes irányú, akkor az eredő nulla. A munkát állandó nagyságú és irányú erő esetén a következő képlettel lehet kiszámítani:

ahol


A munka tehát az erő és az elmozdulás skaláris szorzata. Szereléskor a csavart F erővel előfeszítik, terheletlenül mindkét rugóban azonos nagyságú de ellentétes irányú erő ébred. Ha ezekre erő hat, a pozitív és negatív töltésű részecskék ellentétes irányú mozgásba kezdenek. Egy erőt konzervatív erőnek nevezünk, ha kifejezhető egy potenciál gradienseként (egy konzervatív erő állandó irányú, és nagyságú erőt jelent). Egy erőt konzervatív erőnek nevezünk, ha kifejezhető egy potenciál gradienseként (egy konzervatív erő állandó irányú, és nagyságú erőt jelent). A tekercsben folyó elektromos áram mágneses teret hoz létre, mely a jobbkéz-szabály szerinti irányú. A villamos tér egy pontjában a térerősség nagysága és iránya megegyezik az adott pontba helyezett egységnyi pozitív elektromos (villamos) töltésre ható erő nagyságával és irányával. "Q" nagyságú töltés erőtérben a térerősség:

formula_13

A "q" nagyságú töltésre ható erő "Q" nagyságú töltés erőterében:

formula_14

A potenciál:

formula_15

"q" nagyságú töltésnek "s" elmozdulása által végzett munka a potenciális energia:

formula_16

Megjegyzés: ha azonos előjelű töltéseket közelítünk egymáshoz, pozitív a munkavégzés. A testre hat egy G függőleges irányú erő, mivel a talpa érintkezik a talajjal, valamint egy vízszintes irányú centripetális erő, ami a centrifugális erőt próbálja egyensúlyozni. "Homogénnek" nevezzük a relációt, ha a fenti definícióban szereplő formula_1 halmazok megegyeznek. Tölcsér alakú csészéjük és két, nem egyforma nagyságú előlevelük hártyás. A testén két pár, egyforma nagyságú és alakú daganat van. Elektromos térerősség

Az elektromos (villamos) térerősség az elektromos (villamos) tér által töltéssel rendelkező testekre kifejtett erő hatása és annak mértéke, a villamos teret annak minden pontjában jellemző térvektor. Elektromos tér jelenlétében a vízmolekulára olyan erő hat, ami az elektromos tér irányának megfelelő irányba akarja forgatni a molekulát. Az elektromos halak az elektromos szervük segítségével generálnak elektromos teret. Gyakorlati hatását vizsgálva kijelenthető, hogy egy szabályosan mágnesezett iránytű két végére csak az egyenlítő vonalában hat egyforma erő. A mágneses mezőben mozgó töltésre ható erő nagysága (Lorentz-erő):

formula_17, ahol "Q" a töltés, "v" a sebesség, és "B" az indukció. Az elektromos teret jellemző két térvektor a elektromos térerősség és a elektromos eltolási vektor. Oszcilláló (változó) elektromos terek mágneses teret hoztak létre, és ugyanígy a változó mágneses terek elektromos teret hoztak létre. Az elektromos halak az elektromos szervük segítségével generálnak elektromos teret. Elektromos hal

Az elektromos hal olyan hal, amely képes elektromos teret (elektromos mező) generálni. Az elektromos teret jellemző két térvektor a elektromos térerősség és a elektromos eltolási vektor. Az elektromos fluxus (Ψ) az adott felületen átmenő erővonalak számát adja meg. Az elektromos teret generáló halakat elektrogenikusnak is nevezik, míg azokat a halakat, amelyek képesek érzékelni az elektromos teret, elektroreceptívnek hívják. Oszcilláló (változó) elektromos terek mágneses teret hoztak létre, és ugyanígy a változó mágneses terek elektromos teret hoztak létre. Napjainkban tehát inkább az elektromos chillout nyert teret. Itt az elektromos teret használják a levitáció előállítására. Az elektromos fluxus arányos egy adott felületen áthaladó erővonalak számával, pontosabban az E elektromos tér, szorozva a felületnek a térre merőleges komponensével. A család halaira jellemző, hogy képesek érzékelni az elektromos teret, számos tagja pedig képes elektromos teret generálni, akár 400 volt feszültségig. Mágneses hatás: az elektromos áram mágneses teret hoz létre. Azokat az anyagokat nevezzük ferroelektromosnak, amelyek spontán elektromos polarizációval rendelkeznek, aminek iránya külső elektromos mező hatására megváltoztatható. A mágneses mező jellemző eltérése az elektromos mezőtől, hogy "nem forrásos erőtér"; az erővonalak zárt görbék. Elektromos eltolás

Az elektromos eltolás, dielektromos eltolás, elektromos gerjesztettség vagy villamos eltolás egy térvektor, mely a villamos teret annak gerjesztettsége, az elektromos dipól újrarendeződése és a villamos tér töltés-szétválasztó képessége alapján jellemzi. Elektromos fluxus

Az elektromos fluxus az elektromos tér fluxusa. Egy önkényesen kiválasztott ponthoz viszonyított potenciálkülönbséget nevezzük elektromos feszültségnek. A nem agyi eredetű elektromos jeleket műterméknek (artefaktumnak) nevezzük. Elektromos térerősség

Az elektromos (villamos) térerősség az elektromos (villamos) tér által töltéssel rendelkező testekre kifejtett erő hatása és annak mértéke, a villamos teret annak minden pontjában jellemző térvektor. Adott pontban az elektromos térerősség iránya az erővonal érintőjének irányába esik, nagyságát pedig az erővonalak sűrűsége adja meg. Két egymással párhuzamos vezeték között elektromos kapacitás mérhető. Azokat az eszközöket, amelyekben áram folyik, elektromos vagy elektronikus berendezésnek nevezzük. Elektromos ellenállás

Elektromos ellenállásnak (pontosabban "egyenáramú ellenállásnak", röviden "ellenállásnak") nevezzük az elektromos vezető két pontjára kapcsolt feszültség és a vezetőn áthaladó áram erősségének a hányadosaként értelmezett fizikai mennyiséget. Dzsesszgitár

A féltömör testű elektromos gitárokat nevezzük közkeletű néven dzsesszgitároknak. Elektromágneses mező

Az elektromos és mágneses mező együttes jelenlétét nevezzük elektromágneses mezőnek. Hangszórónak nevezzük azokat az elektronikai eszközöket, amelyek elektromos jelet hallható hanggá alakítanak.