Melyik esetben végezhet egyenletes körmozgást az elektromosan töltött részecske, ha homogén mágneses mezőbe lép be?
Ha a részecske kezdeti sebessége merőleges az indukcióvonalakra. Ha a részecske kezdeti sebessége párhuzamos az indukcióvonalakkal. Sohasem, mivel az elektromos töltés nem lép kölcsönhatásba a mágneses mezővel.
A B C
Minden esetben létrejön ez a sugárzás, ha egy töltött részecske sebessége meghaladja az adott közegbeli fénysebességet. Ha mágneses mezőbe az erővonalakra merőlegesen töltéssel rendelkező részecskéket „lövünk” be, akkor azok körpályára állnak ezen képlet szerint:

formula_1, ahol B a mágneses térerősség, Q a részecske töltése, v a részecske sebessége és r a pálya sugara. A neutron mágneses momentuma sem nulla, annak ellenére, hogy elektromosan semleges részecske. Töltött részecske

A töltött részecske elektromos töltéssel rendelkező szubatomi részecske vagy ion. (Ez közelít a parabolához, ha a részecske sebessége sokkal kisebb a fénysebességnél.) Ha mágneses térben egy vezető elmozdul, és a vezető elmozdulásának van az indukcióvonalakra merőleges összetevője, akkor a vezetőben feszültség indukálódik. Ha áthalad egy homogén mágneses téren, a dipól két végére ható erők semlegesítik egymást és ezért a részecske röppályáját nem módosítják. Ha egy töltött részecske áthalad rajta, az útvonala mentén elektron-ion párokat kelt. Ha egy részecske spinjének vetülete pozitív a mozgásirányra, akkor az a részecske „balkezes”, egyébként „jobbkezes”. Ha a töltött részecske egy közegben gyorsan mozog, akkor a részecske előtt a polarizáció nem jött létre, mivel az elektromos kölcsönhatások fénysebességgel terjednek. Általánosságban egy elektromosan töltött részecske szórása elektromágneses erőcentrumon vagy egy másik töltött részecskén a Coulomb-szórás. A kísérletet elektromosan semleges részecskékkel vagy atomokkal végzik, azért hogy elkerüljék a töltött részecske nagy mértékű eltérülését, amikor áthalad a mágneses téren. Cserenkov-sugárzás akkor lép fel, ha egy töltött részecske mozgása egy átlátszó közegben (például: víz, benzol, plexi- vagy teflonüveg stb.) 1907-ben leírta azt az útvonalat, amiben a töltött részecske „csapdába esett” a mágneses térben. Abban az esetben azonban, ha virtuális részecske felkerül pozitív energiájú állapotba, egy valódi részecske jelenik meg, és egy „lyuk” marad a helyén, ami ugyanúgy viselkedik, mint a valódi részecske, csak a töltése ellenkező. Homogén elektrosztatikus mezőben egy töltéssel rendelkező részecske láncgörbe alakú pályát fut be. Ha megmérjük a részecske helyzetét, véletlenszerű eredményt kapunk. Ha a részecske mozog, akkor az formula_1 vektor az idő függvényében változik. Az elektromágneses hatásra ébredő mágneses erőt a Lorentz-erő képletével számolhatjuk ki:

F =q [E + (v x B)]

Ha E= 0, azaz ha az elektromos tér =0, akkor

A mágneses erő:

F= q (v x B)

ahol

F az erő ( newton)

E az elektromos térerősség (volt/méter)

B a mágneses indukció ( tesla)

q a részecske elektromos töltése ( coulomb)

v a részecske pillanatnyi sebessége ( méter/másodperc)
× vektor szorzat A töltött részecske mozgásegyenlete:

formula_2

ahol "m" a részecsketömeg, "s" a részecske elmozdulása. Ha egy mágneses erőtérben elektromosan vezető anyag relatív elmozdulása történik, és az elmozdulásnak van a mágneses erővonalak irányára merőleges összetevője, akkor a vezetőben elektromos feszültség indukálódik. Műszerei részecske, elektromos- és mágneses mező méréseket végeztek. Műszerei részecske, elektromos- és mágneses mező méréseket végeztek. Műszerei részecske, elektromos- és mágneses mező méréseket végeztek. Műszerei részecske, elektromos- és mágneses mező méréseket végeztek. Minden esetben létrejön ez a sugárzás, ha egy töltött részecske sebessége meghaladja az adott közegbeli fénysebességet. Ha mágneses mezőbe az erővonalakra merőlegesen töltéssel rendelkező részecskéket „lövünk” be, akkor azok körpályára állnak ezen képlet szerint:

formula_1, ahol B a mágneses térerősség, Q a részecske töltése, v a részecske sebessége és r a pálya sugara. A neutron mágneses momentuma sem nulla, annak ellenére, hogy elektromosan semleges részecske. Töltött részecske

A töltött részecske elektromos töltéssel rendelkező szubatomi részecske vagy ion. (Ez közelít a parabolához, ha a részecske sebessége sokkal kisebb a fénysebességnél.) Ha áthalad egy homogén mágneses téren, a dipól két végére ható erők semlegesítik egymást és ezért a részecske röppályáját nem módosítják. Ha egy töltött részecske áthalad rajta, az útvonala mentén elektron-ion párokat kelt. Ha egy részecske spinjének vetülete pozitív a mozgásirányra, akkor az a részecske „balkezes”, egyébként „jobbkezes”. Ha a töltött részecske egy közegben gyorsan mozog, akkor a részecske előtt a polarizáció nem jött létre, mivel az elektromos kölcsönhatások fénysebességgel terjednek. Általánosságban egy elektromosan töltött részecske szórása elektromágneses erőcentrumon vagy egy másik töltött részecskén a Coulomb-szórás. A kísérletet elektromosan semleges részecskékkel vagy atomokkal végzik, azért hogy elkerüljék a töltött részecske nagy mértékű eltérülését, amikor áthalad a mágneses téren. Cserenkov-sugárzás akkor lép fel, ha egy töltött részecske mozgása egy átlátszó közegben (például: víz, benzol, plexi- vagy teflonüveg stb.) 1907-ben leírta azt az útvonalat, amiben a töltött részecske „csapdába esett” a mágneses térben. Abban az esetben azonban, ha virtuális részecske felkerül pozitív energiájú állapotba, egy valódi részecske jelenik meg, és egy „lyuk” marad a helyén, ami ugyanúgy viselkedik, mint a valódi részecske, csak a töltése ellenkező. Homogén elektrosztatikus mezőben egy töltéssel rendelkező részecske láncgörbe alakú pályát fut be. Ha megmérjük a részecske helyzetét, véletlenszerű eredményt kapunk. Ha a részecske mozog, akkor az formula_1 vektor az idő függvényében változik. Az elektromágneses hatásra ébredő mágneses erőt a Lorentz-erő képletével számolhatjuk ki:

F =q [E + (v x B)]

Ha E= 0, azaz ha az elektromos tér =0, akkor

A mágneses erő:

F= q (v x B)

ahol

F az erő ( newton)

E az elektromos térerősség (volt/méter)

B a mágneses indukció ( tesla)

q a részecske elektromos töltése ( coulomb)

v a részecske pillanatnyi sebessége ( méter/másodperc)
× vektor szorzat A töltött részecske mozgásegyenlete:

formula_2

ahol "m" a részecsketömeg, "s" a részecske elmozdulása. Műszerei részecske, elektromos- és mágneses mező méréseket végeztek. Műszerei részecske, elektromos- és mágneses mező méréseket végeztek. Műszerei részecske, elektromos- és mágneses mező méréseket végeztek. Műszerei részecske, elektromos- és mágneses mező méréseket végeztek. A Lorentz-erő mágneses komponense nem végez munkát, a mágneses tér egy mozgó töltött részecske kinetikus energiáját nem változtatja meg. Az elektronnak, annak ellenére, hogy elemi részecske, van nemeltűnő mágneses momentuma. Ha egy mágneses térben elhelyezett tekercsbe elektromos áramot vezetnek a benne kialakuló mágneses mező kölcsönhatásba lép az állandó mágnesek közötti mágneses mezővel és elfordítja a tekercset (a motor forgórészét). Az Arrakis rendelkezik mágneses térrel, amivel kölcsönhatásba lép a Canopusból kiáramló erős napszél. Mozgó elektromos töltés (elektromos áram) vagy az elektromos mező változása létrehozhat mágneses mezőt (mágneses tér, mágneses erőtér). Elektromos mezővel eltéríthetők, mágneses térrel görbült pályára kényszeríthetők. Mivel az ionizált gáz elektromosan töltött, ezért a Föld mágneses tere hatással van rá. A legtöbb anyag csak akkor mutat elektromos és mágneses tulajdonságokat, ha azt külső mezőbe helyezzük. Műszerei részecske, elektromos- és mágneses mező méréseket végeztek. Műszerei részecske, elektromos- és mágneses mező méréseket végeztek. Műszerei részecske, elektromos- és mágneses mező méréseket végeztek. Műszerei részecske, elektromos- és mágneses mező méréseket végeztek. Ha mágneses mezőbe az erővonalakra merőlegesen töltéssel rendelkező részecskéket „lövünk” be, akkor azok körpályára állnak ezen képlet szerint:

formula_1, ahol B a mágneses térerősség, Q a részecske töltése, v a részecske sebessége és r a pálya sugara. Ez úgy lehetséges, hogy a mágneses vitorla kölcsönhatásba lép a csillagközi térben és a célcsillag csillagszelében található plazmával. A neutron mágneses momentuma sem nulla, annak ellenére, hogy elektromosan semleges részecske. Faraday koncepciója az áramvonalakról az elektromosan töltött testek és mágnesek viselkedéséből indult ki, láthatóvá téve az elektromos és mágneses tereket. A Lorentz-erő nagysága

ahol q az elektromos töltés, E az elektromos térerősség, B a mágneses indukció és v az elektromos töltés sebessége. Mivel az elektronok már nem lesznek az atomokhoz kötve, hanem szabadon mozoghatnak a plazmában, a plazma elektromosan vezetővé válik és az elektromágneses mezőkkel kölcsönhatásba lép. Ennek két komponense közül az elektromos arányos és egyirányú az elektromos térerősséggel, a mágneses arányos és merőleges a mágneses indukcióra és a töltés sebességére. Alkotóelemei: változó mágneses terek, nagysebességű plazma és elektromosan töltött részecskék. A Lorentz-erő mágneses komponense nem végez munkát, a mágneses tér egy mozgó töltött részecske kinetikus energiáját nem változtatja meg. Ez homogén mágneses tér és egyenletes tekercselés esetén közel színuszos jelalakot jelent. Ha az formula_1 felület merőleges a mágneses tér indukcióvonalaira, akkor a formula_2 indukciójú homogén mágneses térnek erre a felületre vett mágneses fluxusa:

Általános esetben a mágneses fluxus a formula_4 mágneses indukció formula_5 felületre vett integrálja: 

A mágneses fluxus szemléletesen a felületet metsző mágneses indukcióvonalak számával egyezik meg, bár nem dimenziótlan mennyiség. Ha egy mágneses erőtérben elektromosan vezető anyag relatív elmozdulása történik, és az elmozdulásnak van a mágneses erővonalak irányára merőleges összetevője, akkor a vezetőben elektromos feszültség indukálódik. Ilyen például a Magneton, aki Magnezone-ná fejlődik, ha egy mágneses zónában lép szintet. Störmer részletes elemzést végzett az elektromosan töltött részecskék mágneses térben való útvonalára vonatkozóan. Míg az elektromos mező a statikus elektromosságot előidéző töltés eredménye (amely elektromos vezetőben elektromos áramot hoz létre), addig a mágneses mező az elektromos töltés mozgásából származik (mint egy elektromos vezetőben folyó áram) és az állandó mágnesekhez hasonló mágneses erőben nyilvánul meg.