Az alábbi elemi részecskék közül melyik nem gyorsítható elektromos térben?
A neutron. Az elektron. A proton.
A B C
Az atommagot alkotó proton és a neutron nem elemi részecskék, hanem még kisebb részecskékből állnak. Kvark

A kvarkok azok az elemi részecskék, amelyekből a mezonok és a barionok (például a proton és a neutron) felépülnek. Eredetileg az elemi részecskék kutatását szolgálta. Ezek alkotják az elemi részecskék első "családját." Ezek alkotják az elemi részecskék első családját. Részecskefelfedezések évszámokban

A szubatomi részecskék, ezen belül az elemi részecskék felfedezésének története évszámokban. Az elemi részecskék kölcsönhatásai során a leptontöltés megmarad. Egy E erősségű elektromos térben az elektronok sebességvektora így formula_4, mellyel az összes elektron áramsűrűsége formula_5 (ahol e az elemi töltés). A név az "electric" és az "ion" szavak kombinációjából keletkezett, de azóta az elektron szóból eredeztethető -on végződés más elemi részecskék nevének végén is megjelent, például "proton", "neutron". Nukleon

A nukleon az atommagot alkotó részecskék: a neutron és a proton közös neve. Létezhetnek ezenkívül olyan elemi részecskék, amelyeket a standard modell nem ír le. A proton és a neutron a töltésüktől eltekintve rendkívül hasonló tulajdonságokkal rendelkező részecskék. Az elsőt látjuk a kísérletekben, a másik erősen behatárolt a neutron meg nem figyelt elektromos dipólmomentuma miatt. Elektroforézis

Az elektroforézis töltött részecskék (ionok, felületi töltéssel bíró részecskék) vándorlása elektromos erőtér hatására. A standard modellben az első generációs elemi részecskék közé sorolják. Ezek a bozonok az elemi részecskék között egészen nagy tömegűek. A plazmasugár nagy energiatartalmú ionizált elemi részecskék árama. Amikor elektromos vezetőt mágneses térben mozgatunk, a vezetőben elektromos áram keletkezik. A foton tömegtelen, nincs elektromos töltése és nem bomlik spontán módon az üres térben. Elektromos áram

Az elektromos áram (villamos áram) az elektromos töltéssel rendelkező részecskék (töltéshordozók) sokaságának elektromos mező hatására kialakuló rendezett mozgása. Az elemi részecskék esetében két általános érvényű csoportszimmetriát különböztetünk meg: 

. Az alapvető részecskék közül az ún. Vannak elemi részecskék, amik spontán könnyebb részecskékre bomlanak. A felmágnesezés nélküli mágnesben az elemi részecskék véletlenszerűen helyezkednek el, ezért kifelé nem mutat mágneses tulajdonságokat. Mindennek érdekes következménye van a részecskék elektromos dipólmomentumára. Egy E erősségű elektromos térben az elektronok sebességvektora így formula_4, mellyel az összes elektron áramsűrűsége formula_5 (ahol e az elemi töltés). Atom, ion, molekula, elektron, elemi részecskék, pH, hidrogén, anion, kation Ezen kívül elemi részecskék még a leptonok, amelyek közé az elektron és a neutrínók is tartoznak. Elektron

Az elektron (az ógörög ήλεκτρον, borostyán szóból) negatív elektromos töltésű elemi részecske, amely az atommaggal együtt kémiai részecskéket alkot, és felelős a kémiai kötésekért. Elemi töltés

Az elemi töltés egy fizikai állandó, melynek értéke a CODATA 2017-es ajánlása szerint:
"e"=1,602176634 C. Az elemi töltés nagysága megegyezik a proton és az elektron elektromos töltésének nagyságával, a proton pozitív, az elektron negatív töltésű. Eredetileg az elemi részecskék kutatását szolgálta. A virtuális részecskék hasonlóan árnyékolják az elektron tömegét is. Ezek alkotják az elemi részecskék első "családját." Ezek alkotják az elemi részecskék első családját. Egyelektronos atomokban az elektron és az atommag távolságát az határozza meg, hogy az elektron melyik alhéjon található. Az elemi részecskék kölcsönhatásai során a leptontöltés megmarad. Részecskefelfedezések évszámokban

A szubatomi részecskék, ezen belül az elemi részecskék felfedezésének története évszámokban. Az elemi töltés nagyságát egységnek véve az elektron töltése -1. Az alapvető részecskék közül az ún. Elektroforézis

Az elektroforézis töltött részecskék (ionok, felületi töltéssel bíró részecskék) vándorlása elektromos erőtér hatására. Elektromos áram

Az elektromos áram (villamos áram) az elektromos töltéssel rendelkező részecskék (töltéshordozók) sokaságának elektromos mező hatására kialakuló rendezett mozgása. A név az "electric" és az "ion" szavak kombinációjából keletkezett, de azóta az elektron szóból eredeztethető -on végződés más elemi részecskék nevének végén is megjelent, például "proton", "neutron". A virtuális részecskék segítenek megmagyarázni a pontszerű elektron „belső perdületét” (azaz az elektron spinjét) és mágneses momentumát jellemző jelenségeket. A standard modellben az első generációs elemi részecskék közé sorolják. Ezek a bozonok az elemi részecskék között egészen nagy tömegűek. Az elemi részecskék esetében két általános érvényű csoportszimmetriát különböztetünk meg: 

. Az atommagot alkotó proton és a neutron nem elemi részecskék, hanem még kisebb részecskékből állnak. A foton tömegtelen, nincs elektromos töltése és nem bomlik spontán módon az üres térben. Az egyenlet az ½ spinű részecskék (mint az elektron) helyes, relativisztikus (a speciális relativitáselmélettel konzisztens) kvantummechanikai mozgásegyenlete. A protonok, neutronok és elektronok az atomot alkotó legfontosabb elemi részecskék. Az atommagot alkotó proton és a neutron nem elemi részecskék, hanem még kisebb részecskékből állnak. Nagy tömegű stabil részecskék: a proton és az atommagok, mint említettük összetett részecskék, emiatt jóval nehezebb az ütközésük során keletkező adatokat elemezni, mint elemi részecskék ütközése esetén. Kvark

A kvarkok azok az elemi részecskék, amelyekből a mezonok és a barionok (például a proton és a neutron) felépülnek. Elemi töltés

Az elemi töltés egy fizikai állandó, melynek értéke a CODATA 2017-es ajánlása szerint:
"e"=1,602176634 C. Az elemi töltés nagysága megegyezik a proton és az elektron elektromos töltésének nagyságával, a proton pozitív, az elektron negatív töltésű. Eredetileg az elemi részecskék kutatását szolgálta. Ezek alkotják az elemi részecskék első "családját." Ezek alkotják az elemi részecskék első családját. Részecskefelfedezések évszámokban

A szubatomi részecskék, ezen belül az elemi részecskék felfedezésének története évszámokban. Az elemi részecskék kölcsönhatásai során a leptontöltés megmarad. Egy E erősségű elektromos térben az elektronok sebességvektora így formula_4, mellyel az összes elektron áramsűrűsége formula_5 (ahol e az elemi töltés). Mivel a proton nem elemi részecske, ezért fizikai mérettel rendelkezik – habár ez nem tökéletesen definiált, mert a proton felszíne kissé „elmosódott” amiatt, hogy a proton felületét meghatározó erőhatások nem érnek hirtelen véget. Létezhetnek ezenkívül olyan elemi részecskék, amelyeket a standard modell nem ír le. A név az "electric" és az "ion" szavak kombinációjából keletkezett, de azóta az elektron szóból eredeztethető -on végződés más elemi részecskék nevének végén is megjelent, például "proton", "neutron". Elektroforézis

Az elektroforézis töltött részecskék (ionok, felületi töltéssel bíró részecskék) vándorlása elektromos erőtér hatására. Nukleon

A nukleon az atommagot alkotó részecskék: a neutron és a proton közös neve. A standard modellben az első generációs elemi részecskék közé sorolják. Ezek a bozonok az elemi részecskék között egészen nagy tömegűek. A plazmasugár nagy energiatartalmú ionizált elemi részecskék árama. Amikor elektromos vezetőt mágneses térben mozgatunk, a vezetőben elektromos áram keletkezik. A foton tömegtelen, nincs elektromos töltése és nem bomlik spontán módon az üres térben. Elektromos áram

Az elektromos áram (villamos áram) az elektromos töltéssel rendelkező részecskék (töltéshordozók) sokaságának elektromos mező hatására kialakuló rendezett mozgása. Az elemi részecskék esetében két általános érvényű csoportszimmetriát különböztetünk meg: 

. Az alapvető részecskék közül az ún. Vannak elemi részecskék, amik spontán könnyebb részecskékre bomlanak. A felmágnesezés nélküli mágnesben az elemi részecskék véletlenszerűen helyezkednek el, ezért kifelé nem mutat mágneses tulajdonságokat.