Az arkhimédészi csigasor egy álló és több mozgócsigából áll. A súlyerőnél hányszor kisebb erőt kell alkalmazni egy teher felemeléséhez, ha a mozgócsigák száma három? A csigák, kötelek súlya, valamint a csigák tengelysúrlódása elhanyagolható.
3-szor. 9-szer. 8-szor. 6-szor.
A B C D
Az arkhimédészi csigasor egy állócsigából és több mozgócsigából áll. A teher felemeléséhez szükséges erő közelítően a teher súlya osztva a csigák számával. Az formula_1 mozgócsigából álló csigasor utolsó állócsigájáról lefutó kötél meghúzásához a teher formula_1-ed részére van szükség:

Itt
Ha a teher emelkedése "h", a kezelő kötélvégét "s" értékkel kell meghúzni, a kettő közötti összefüggés:

A csigasor alkalmazásával munkát nem tudunk megtakarítani, mert amennyivel kisebb erővel kell emelnünk a terhet, annál hosszabb úton kell a kötelet húznunk, így az energia állandó marad:

Ez a csigasor egy állócsigából és több mozgócsigából áll. Differenciális csigasor

A differenciális csigasor vagy differenciál-csigasor az álló- és mozgócsigákból álló csigasorok azon változata, amely két különböző átmérőjű, egymáshoz erősített állócsigából, egy különálló mozgócsigából, valamint az ezeken végigfutó egyetlen, végtelenített láncból áll. Csupaszkopoltyús csigák

A csupaszkopoltyús csigák vagy tengeri házatlan csigák "(Nudibranchia)" a csigák "(Gastropoda)" osztályának egyik alrendje több mint 3000 ismert fajjal. Innen, szintén elefántok vagy ökrök közreműködésével, csigák és kötelek segítségével emelték a magasba. Fő táplálékai a kisebb halak, csigák és kagylók. Táplálékául kisebb halak, csigák, és tengericsillagok szolgálnak. A csigák egy részénél bekövetkezett további "detorsio". A fiatal csigák havonta egy kanyarulatot növesztenek, 3-6 kanyarulatos korukban áttelelnek. (Még az olyan csigák esetében is, amelyeknek látszólag több részből áll a háza. A petékből a csigák mintegy 2-3 hét múlva kelnek ki és másfél hónap múlva házuk már három kanyarulatból áll. Tápláléka rovarok, csigák, férgek és kisebb hüllők is. A csigák héját háznak is nevezik, mivel a csigák – a meztelen és félmeztelen csigák kivételével – a héjukba be tudnak húzódni. Például a kagylós csigák ("Juliidae") háza a kagylók héjához hasonlóan egy darabból áll, de az ún. A lepkékkel poroztatja magát; legfőbb kártevői a házas csigák és a meztelen csigák. A 3 mm átmérőjű csigák már képesek szaporodni. Azt mondják, ha erőt kell alkalmazni, az már nem nindzsucu. Csigák

A csigák "(Gastropoda)" a puhatestűek törzsének "(Mollusca)" legnagyobb fajszámú osztálya. A csigák fogyasztják. A teher megemeléséhez kifejtett kézi erő mértékét a két állócsiga sugarának aránya szabja meg, a következő képlet alapján:

Másképpen:
Más szóval minél kisebb mértékben tér el egymástól a nagyobbik (R) és a kisebbik állócsiga (r) sugara, annál kisebb erőt kell kifejteni a teher felemeléséhez. A csigák morfológiája

A csigák ("Gastropoda") a puhatestűek törzsének ("Mollusca") egyik osztálya. Táplálékuk főleg korallpolipok és kisebb tengeri gerinctelenek: férgek és csigák. Táplálékuk főleg korallpolipok és kisebb tengeri gerinctelenek: férgek és csigák. Táplálékuk főleg korallpolipok és kisebb tengeri gerinctelenek: férgek és csigák. Az arkhimédészi csigasor egy állócsigából és több mozgócsigából áll. A teher felemeléséhez szükséges erő közelítően a teher súlya osztva a csigák számával. Az formula_1 mozgócsigából álló csigasor utolsó állócsigájáról lefutó kötél meghúzásához a teher formula_1-ed részére van szükség:

Itt
Ha a teher emelkedése "h", a kezelő kötélvégét "s" értékkel kell meghúzni, a kettő közötti összefüggés:

A csigasor alkalmazásával munkát nem tudunk megtakarítani, mert amennyivel kisebb erővel kell emelnünk a terhet, annál hosszabb úton kell a kötelet húznunk, így az energia állandó marad:

Ez a csigasor egy állócsigából és több mozgócsigából áll. Differenciális csigasor

A differenciális csigasor vagy differenciál-csigasor az álló- és mozgócsigákból álló csigasorok azon változata, amely két különböző átmérőjű, egymáshoz erősített állócsigából, egy különálló mozgócsigából, valamint az ezeken végigfutó egyetlen, végtelenített láncból áll. Csupaszkopoltyús csigák

A csupaszkopoltyús csigák vagy tengeri házatlan csigák "(Nudibranchia)" a csigák "(Gastropoda)" osztályának egyik alrendje több mint 3000 ismert fajjal. Innen, szintén elefántok vagy ökrök közreműködésével, csigák és kötelek segítségével emelték a magasba. Fő táplálékai a kisebb halak, csigák és kagylók. 9 méteres rúd végére voltak erősítve egy gyűrűvel együtt, amit a veszélyben lévő ház tetőgerendájához tudtak rögzíteni és így kötelek és csigák segítségével le tudták rombolni az épületet. Táplálékául kisebb halak, csigák, és tengericsillagok szolgálnak. A csigák egy részénél bekövetkezett további "detorsio". (Még az olyan csigák esetében is, amelyeknek látszólag több részből áll a háza. Tápláléka rovarok, csigák, férgek és kisebb hüllők is. A csigák héját háznak is nevezik, mivel a csigák – a meztelen és félmeztelen csigák kivételével – a héjukba be tudnak húzódni. Például a kagylós csigák ("Juliidae") háza a kagylók héjához hasonlóan egy darabból áll, de az ún. A lepkékkel poroztatja magát; legfőbb kártevői a házas csigák és a meztelen csigák. Azt mondják, ha erőt kell alkalmazni, az már nem nindzsucu. Csigák

A csigák "(Gastropoda)" a puhatestűek törzsének "(Mollusca)" legnagyobb fajszámú osztálya. A csigák fogyasztják. A teher megemeléséhez kifejtett kézi erő mértékét a két állócsiga sugarának aránya szabja meg, a következő képlet alapján:

Másképpen:
Más szóval minél kisebb mértékben tér el egymástól a nagyobbik (R) és a kisebbik állócsiga (r) sugara, annál kisebb erőt kell kifejteni a teher felemeléséhez. A csigák morfológiája

A csigák ("Gastropoda") a puhatestűek törzsének ("Mollusca") egyik osztálya. Táplálékuk főleg korallpolipok és kisebb tengeri gerinctelenek: férgek és csigák. Táplálékuk főleg korallpolipok és kisebb tengeri gerinctelenek: férgek és csigák. Táplálékuk főleg korallpolipok és kisebb tengeri gerinctelenek: férgek és csigák. Fajtái: álló- és mozgócsigák. Csigák tápláléknövénye. Az arkhimédészi csigasor egy állócsigából és több mozgócsigából áll. A teher felemeléséhez szükséges erő közelítően a teher súlya osztva a csigák számával. Az formula_1 mozgócsigából álló csigasor utolsó állócsigájáról lefutó kötél meghúzásához a teher formula_1-ed részére van szükség:

Itt
Ha a teher emelkedése "h", a kezelő kötélvégét "s" értékkel kell meghúzni, a kettő közötti összefüggés:

A csigasor alkalmazásával munkát nem tudunk megtakarítani, mert amennyivel kisebb erővel kell emelnünk a terhet, annál hosszabb úton kell a kötelet húznunk, így az energia állandó marad:

Ez a csigasor egy állócsigából és több mozgócsigából áll. Differenciális csigasor

A differenciális csigasor vagy differenciál-csigasor az álló- és mozgócsigákból álló csigasorok azon változata, amely két különböző átmérőjű, egymáshoz erősített állócsigából, egy különálló mozgócsigából, valamint az ezeken végigfutó egyetlen, végtelenített láncból áll. Csupaszkopoltyús csigák

A csupaszkopoltyús csigák vagy tengeri házatlan csigák "(Nudibranchia)" a csigák "(Gastropoda)" osztályának egyik alrendje több mint 3000 ismert fajjal. Innen, szintén elefántok vagy ökrök közreműködésével, csigák és kötelek segítségével emelték a magasba. Fő táplálékai a kisebb halak, csigák és kagylók. Táplálékául kisebb halak, csigák, és tengericsillagok szolgálnak. A csigák egy részénél bekövetkezett további "detorsio". (Még az olyan csigák esetében is, amelyeknek látszólag több részből áll a háza. Tápláléka rovarok, csigák, férgek és kisebb hüllők is. A csigák héját háznak is nevezik, mivel a csigák – a meztelen és félmeztelen csigák kivételével – a héjukba be tudnak húzódni. Például a kagylós csigák ("Juliidae") háza a kagylók héjához hasonlóan egy darabból áll, de az ún. A lepkékkel poroztatja magát; legfőbb kártevői a házas csigák és a meztelen csigák. Azt mondják, ha erőt kell alkalmazni, az már nem nindzsucu. Csigák

A csigák "(Gastropoda)" a puhatestűek törzsének "(Mollusca)" legnagyobb fajszámú osztálya. A csigák fogyasztják. A teher megemeléséhez kifejtett kézi erő mértékét a két állócsiga sugarának aránya szabja meg, a következő képlet alapján:

Másképpen:
Más szóval minél kisebb mértékben tér el egymástól a nagyobbik (R) és a kisebbik állócsiga (r) sugara, annál kisebb erőt kell kifejteni a teher felemeléséhez. A csigák morfológiája

A csigák ("Gastropoda") a puhatestűek törzsének ("Mollusca") egyik osztálya. Táplálékuk főleg korallpolipok és kisebb tengeri gerinctelenek: férgek és csigák. Táplálékuk főleg korallpolipok és kisebb tengeri gerinctelenek: férgek és csigák. Táplálékuk főleg korallpolipok és kisebb tengeri gerinctelenek: férgek és csigák. Fajtái: álló- és mozgócsigák. Csigák tápláléknövénye. Tengeri csigák. Az arkhimédészi csigasor egy állócsigából és több mozgócsigából áll. A teher felemeléséhez szükséges erő közelítően a teher súlya osztva a csigák számával. Az formula_1 mozgócsigából álló csigasor utolsó állócsigájáról lefutó kötél meghúzásához a teher formula_1-ed részére van szükség:

Itt
Ha a teher emelkedése "h", a kezelő kötélvégét "s" értékkel kell meghúzni, a kettő közötti összefüggés:

A csigasor alkalmazásával munkát nem tudunk megtakarítani, mert amennyivel kisebb erővel kell emelnünk a terhet, annál hosszabb úton kell a kötelet húznunk, így az energia állandó marad:

Ez a csigasor egy állócsigából és több mozgócsigából áll. Differenciális csigasor

A differenciális csigasor vagy differenciál-csigasor az álló- és mozgócsigákból álló csigasorok azon változata, amely két különböző átmérőjű, egymáshoz erősített állócsigából, egy különálló mozgócsigából, valamint az ezeken végigfutó egyetlen, végtelenített láncból áll. Csupaszkopoltyús csigák

A csupaszkopoltyús csigák vagy tengeri házatlan csigák "(Nudibranchia)" a csigák "(Gastropoda)" osztályának egyik alrendje több mint 3000 ismert fajjal. Innen, szintén elefántok vagy ökrök közreműködésével, csigák és kötelek segítségével emelték a magasba. Fő táplálékai a kisebb halak, csigák és kagylók. A fiatal csigák havonta egy kanyarulatot növesztenek, 3-6 kanyarulatos korukban áttelelnek. Csigák, kagylók 1973, 1981 6. Táplálékául kisebb halak, csigák, és tengericsillagok szolgálnak. A csigák egy részénél bekövetkezett további "detorsio". (Még az olyan csigák esetében is, amelyeknek látszólag több részből áll a háza. Tápláléka rovarok, csigák, férgek és kisebb hüllők is. A csigák héját háznak is nevezik, mivel a csigák – a meztelen és félmeztelen csigák kivételével – a héjukba be tudnak húzódni. A telelő csigák a több napon át tartó -6 °C-ot is túlélik. Például a kagylós csigák ("Juliidae") háza a kagylók héjához hasonlóan egy darabból áll, de az ún. A lepkékkel poroztatja magát; legfőbb kártevői a házas csigák és a meztelen csigák. Azt mondják, ha erőt kell alkalmazni, az már nem nindzsucu. Csigák

A csigák "(Gastropoda)" a puhatestűek törzsének "(Mollusca)" legnagyobb fajszámú osztálya. A csigák fogyasztják. A teher megemeléséhez kifejtett kézi erő mértékét a két állócsiga sugarának aránya szabja meg, a következő képlet alapján:

Másképpen:
Más szóval minél kisebb mértékben tér el egymástól a nagyobbik (R) és a kisebbik állócsiga (r) sugara, annál kisebb erőt kell kifejteni a teher felemeléséhez. A csigák morfológiája

A csigák ("Gastropoda") a puhatestűek törzsének ("Mollusca") egyik osztálya. Táplálékuk főleg korallpolipok és kisebb tengeri gerinctelenek: férgek és csigák. Táplálékuk főleg korallpolipok és kisebb tengeri gerinctelenek: férgek és csigák. Táplálékuk főleg korallpolipok és kisebb tengeri gerinctelenek: férgek és csigák.