Melyik párosítás helytelen a következő anyagok kristályrácsát összetartó kémiai kö- tések tekintetében?
Szilícium-dioxid – kovalens kötés Kalcium-fluorid – ionkötés Nátrium – fémes kötés Kén – kovalens kötés Jég – hidrogénkötés
A B C D E
Az atomrácsos anyagokban a rácspontokban lévő atomokat kovalens kötés (erős elsőrendű kémiai kötés) kapcsolja össze – szemben a molekularácsot összetartó másodrendű kötésekkel –, így az atomrácsos anyagok olvadáspontja magas, oldhatóságuk rossz. Kovalens kötés

A kovalens kötés olyan elsőrendű kémiai kötés, amelyben az atomok közös vegyértékkel rendelkeznek ("ko": közös, "valens": vegyértékű). A másodrendű kémiai kötés gyengébb a kovalens kötésnél. A pi-kötés (π-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyet párhuzamos tengelyű p-pályák képeznek. Pi-kötés

A pi-kötés (π-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyet párhuzamos tengelyű p-orbitálok képeznek. A delta-kötés (δ-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyben a két részt vevő atom d-pályái válnak közössé. Hármas kötés

A hármas kötés olyan kémiai kötés, amelyet – az egyszeres kovalens kötésben szokásos kettő helyett – hat kötőelektron létesít. Kettős kötés

A kettős kötés olyan kémiai kötés, amelyet – az egyszeres kovalens kötésben szokásos kettő helyett – négy kötőelektron létesít. Szigma-kötés

A szigma-kötés (σ-kötés) olyan kovalens kötés, amelyben a kémiai kötést létrehozó elektronpár (kötőelektronpár) a kötés tengelyére nézve forgásszimmetrikus molekulapályán helyezkedik el. Az achát kémiai összetétele megegyezik a kvarcéval: szilícium-dioxid (SiO), azaz kova. Delta-kötés

A delta-kötés (δ-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyben az egyik részt vevő elektronpálya négy lebenye a másik elektronpálya négy lebenyével kerül átfedésbe. Fi-kötés

A fi-kötés (φ-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyben az egyik részt vevő elektronpálya hat lebenye a másik elektronpálya hat lebenyével kerül átfedésbe. A datív kötés olyan kovalens kémiai kötés, amelybe a kötő elektronpárt csak az egyik atom adja egy nemkötő elektronpárjával (pl. Ez a legerősebb kovalens kötés. Durvaszemcsés szövetű, alacsonyabb szilícium-dioxid tartalmú kőzet, amelynek a kémiai összetétele hasonló a bazaltéhoz. Nagy tisztaságú szilícium és szilícium-dioxid előállítására használják. A poláros kötés a kovalens és az ionos kötés közötti átmenet. Szilícium

A szilícium egy kémiai elem. A szilícium szilícium-dioxid és szén hevítésével állítható elő. A „tiszta” kovalens kötés teljesen apoláris jellegű. A kalcedon a kvarccal azonos kémiai tulajdonságokkal rendelkezik, mivel egyazon anyagról (szilícium-dioxid, SiO) van szó. A szilícium-karbid a kovalens karbidok közé tartozik. Szilícium-dioxid

A szilícium-dioxid (köznapi nevén kova, gyakorta meglehetősen pongyola elnevezéssel "kovasav") a szilícium oxigénnel alkotott vegyülete, melynek képlete SiO. A tapasztalat szerint azonos elektronegativitású kémiai elemek között kovalens, erősen különböző elektronegativitású elemek között ionos kötés jön létre. A kvarc szilícium-dioxid, képlete SiO. Kalcium-fluorid

A kalcium-fluorid (CaF) a kalcium és a fluor oldhatatlan ionos vegyülete. Ezt a reakciót Otto Ruff továbbfejlesztette, ezüst-fluorid helyett higany-fluorid és kalcium-fluorid keverékét használta. Karbonil-fluorid

A karbonil-fluorid a COF összetételű kémiai vegyület. Szobahőmérsékleten a polónium-dioxidnak kalcium-fluorid kristályszerkezete van. A fluorid kalcium-foszfáthoz való nagyfokú affinitása következtében minden kalcium-foszfát tartalmú szövetbe beépül. Szerves kémiai szintézisekben mint fluorid anion forrást alkalmazzák. Ha kalcium-klorid oldathoz ammónium-fluorid- vagy nátrium-fluorid oldatot öntenek, majd az ekkor leváló csapadékot híg sósavval melegítik. A magyar köznyelvben sokszor szinonimaként használják e két fogalmat, pedig ez helytelen párosítás. Egyéb ásványai

A fémkalciumot az iparban kalcium-klorid és kalcium-fluorid vagy kálium-klorid keverékének olvadék elektrolízisével állítják elő. Optikai készülékekben is használják, mert az ultraibolya fényt a kalcium-fluorid-kristályok átengedik. Ilyenek például a kalcium-hidroxid alapú alábélelő anyagok. Kalcium-ferrocianid

A kalcium-ferrocianid (E538) egy kémiai vegyület, melynek képlete CaFe(CN). Ennek eredményeképpen jóval gyorsabban tudták analizálni a kísérleti anyagokat, kezdetben a kalcium-fluorid kristályait. Az alkálifém-oxidok MO (M = Li, Na, K, Rb) antifluorit szerkezetűek, azaz a rubídium-oxid kristályszerkezete a kalcium-fluorid rácsához hasonlít, csak benne a fluorid anionokat Rb kation, míg a kalcium kationokat oxid anion helyettesíti. Kalcium

A kalcium (nyelvújításkori magyar nevén: "mészeny", latinul "calcium") kémiai elem az elemek periódusos rendszerében. Nátriumot is tartalmazó kalcium-magnézium-hidrogénkarbonátos és szulfátos-kloridos hévízének, fluorid-ion tartalma is jelentős. Erre a célra a legmegfelelőbb anyagok a kalcium-hidroxid alapú cementek. Az IUPAC szerinti magyar kémiai nevezéktanban kalcium-karbonát a neve. A párosítás győztese indulhat a következő szezon élvonalbeli küzdelmeiben. A természetben kalcium-nitrát keletkezik szerves anyagok lebomlásakor (rothadásakor) meszes talajokban. Kémiai úton képesek intenzív eufóriát kiváltani a következő anyagok: alkohol, stimulánsok, ópiátok, LSD, pszilocibin, MDMA, kristályos metamfetamin. Az atomrácsos anyagokban a rácspontokban lévő atomokat kovalens kötés (erős elsőrendű kémiai kötés) kapcsolja össze – szemben a molekularácsot összetartó másodrendű kötésekkel –, így az atomrácsos anyagok olvadáspontja magas, oldhatóságuk rossz. Neptúnium(IV)-fluorid (NpF) és erősen fluorozó anyagok (például elemi fluor) reakciójával állítják elő:

De elő lehet állítani neptúnium(III)-fluorid fluorozásával is: A kiszárított kalcium-szulfátot vízzel keverve a következő exoterm reakciót kapjuk:

A kalcium-szulfátot a következő termékekben, iparágakban használják: Ásványi anyagok: Jelentős a kalcium- (Ca), foszfor- (P) és szelén- (Se) tartalma. Fémes kötés

A fémes kötés az egész kristályra kiterjedő közös elektronfelhő által létrehozott kémiai kapcsolat, mely fémek szerkezetében jelentkezik. A fémes kötés olyan elsőrendű kémiai kötés, amelyben a rácspontokban lévő atomtörzseket delokalizált elektronok tartják össze. Az atomrácsos anyagokban a rácspontokban lévő atomokat kovalens kötés (erős elsőrendű kémiai kötés) kapcsolja össze – szemben a molekularácsot összetartó másodrendű kötésekkel –, így az atomrácsos anyagok olvadáspontja magas, oldhatóságuk rossz. A fémes elemek egységesebb szerkezetűek, fémes kötés, az ebből következő fizikai tulajdonságok, valamint a legtömöttebb illeszkedés jellemző rájuk. A fémes kötés elsőrendű kémiai kötés, tehát a fémrácsban elég nagy a rácsenergia, hogy standard állapotban szilárd halmazállapot jöjjön létre (kivéve a higanyt). Ebben a fémes kötés hasonlít az ionos kötésre. Nátrium-polonid

A nátrium-polonid kémiai vegyület, képlete NaPo. Pi-kötés

A pi-kötés (π-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyet párhuzamos tengelyű p-orbitálok képeznek. Kémiai kötés

Kémiai kötésnek nevezzük a kémia területén azt az állapotot, amikor különböző anyagok atomjai reakcióba lépnek egymással, hogy stabilis külső elektronhéj alakuljon ki. Nátrium-hidroxid

A nátrium-hidroxid (NaOH), lúgkő, marónátron, nátronlúg, marószóda, zsírszóda vagy marólúg fémes bázis. Nátrium-tiocianát

A nátrium-tiocianát (régies névvel nátrium-szulfocianid) kémiai vegyület, képlete NaSCN. A pi-kötés (π-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyet párhuzamos tengelyű p-pályák képeznek. A magyar köznyelvben sokszor szinonimaként használják e két fogalmat, pedig ez helytelen párosítás. Nátrium-bromát

A nátrium-bromát egy kémiai vegyület, a brómsav nátriumsója. Nátrium-kloroaluminát

A nátrium-kloroaluminát egy szervetlen kémiai vegyület, képlete NaAlCl. A fémes kötés a fémionok és delokalizált elektronok között fellépő elektrosztatikus kölcsönhatás. Ionos kötés

Az ionos kötés elsőrendű kémiai kötés, mely ellentétes töltésű ionokat tartalmazó anyagokban fordul elő. A krómnak van a legtöbb párosítatlan elektronja, ami befolyásolja a fémes rácsot összetartó erők nagyságát. Szigma-kötés

A szigma-kötés (σ-kötés) olyan kovalens kötés, amelyben a kémiai kötést létrehozó elektronpár (kötőelektronpár) a kötés tengelyére nézve forgásszimmetrikus molekulapályán helyezkedik el. Számos nem fémes elem is reakcióba léphet vele, például foszforral nátrium-hipofoszfitot alkot, szilíciummal pedig nátrium-szilikátot. A másodrendű kémiai kötés gyengébb a kovalens kötésnél. A delta-kötés (δ-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyben a két részt vevő atom d-pályái válnak közössé. Nátrium-azid

A nátrium-azid egy kémiai vegyület, a hidrogén-azid nátriumsójának tekinthető. Kovalens kötés

A kovalens kötés olyan elsőrendű kémiai kötés, amelyben az atomok közös vegyértékkel rendelkeznek ("ko": közös, "valens": vegyértékű). Hármas kötés

A hármas kötés olyan kémiai kötés, amelyet – az egyszeres kovalens kötésben szokásos kettő helyett – hat kötőelektron létesít. Az atomrácsos anyagokban a rácspontokban lévő atomokat kovalens kötés (erős elsőrendű kémiai kötés) kapcsolja össze – szemben a molekularácsot összetartó másodrendű kötésekkel –, így az atomrácsos anyagok olvadáspontja magas, oldhatóságuk rossz. Kovalens kötés

A kovalens kötés olyan elsőrendű kémiai kötés, amelyben az atomok közös vegyértékkel rendelkeznek ("ko": közös, "valens": vegyértékű). A másodrendű kémiai kötés gyengébb a kovalens kötésnél. A pi-kötés (π-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyet párhuzamos tengelyű p-pályák képeznek. Pi-kötés

A pi-kötés (π-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyet párhuzamos tengelyű p-orbitálok képeznek. A delta-kötés (δ-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyben a két részt vevő atom d-pályái válnak közössé. Hármas kötés

A hármas kötés olyan kémiai kötés, amelyet – az egyszeres kovalens kötésben szokásos kettő helyett – hat kötőelektron létesít. Kettős kötés

A kettős kötés olyan kémiai kötés, amelyet – az egyszeres kovalens kötésben szokásos kettő helyett – négy kötőelektron létesít. Szigma-kötés

A szigma-kötés (σ-kötés) olyan kovalens kötés, amelyben a kémiai kötést létrehozó elektronpár (kötőelektronpár) a kötés tengelyére nézve forgásszimmetrikus molekulapályán helyezkedik el. Delta-kötés

A delta-kötés (δ-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyben az egyik részt vevő elektronpálya négy lebenye a másik elektronpálya négy lebenyével kerül átfedésbe. Fi-kötés

A fi-kötés (φ-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyben az egyik részt vevő elektronpálya hat lebenye a másik elektronpálya hat lebenyével kerül átfedésbe. A datív kötés olyan kovalens kémiai kötés, amelybe a kötő elektronpárt csak az egyik atom adja egy nemkötő elektronpárjával (pl. Ez a legerősebb kovalens kötés. A poláros kötés a kovalens és az ionos kötés közötti átmenet. A „tiszta” kovalens kötés teljesen apoláris jellegű. A tapasztalat szerint azonos elektronegativitású kémiai elemek között kovalens, erősen különböző elektronegativitású elemek között ionos kötés jön létre. Az atomok között egy vagy több közös elektronpárral kialakuló kötés kovalens kötés. Molekulája kétatomos (N), benne háromszoros kovalens kötés van, melyből egy szigma-kötés és kettő pi-kötés. A kettős kovalens kötés egy szigma, és egy pi-kötésből áll; a hármas kovalens kötés pedig egy szigma és két pi-kötésből. Kovalens kötés kialakítására telített vegyértékhéja miatt gyakorlatilag képtelen. Ez a kötés van a legalacsonyabb energiaszinten, ezért minden kovalens kötésben van szigma-kötés. Előfordul, hogy a kovalens kötés is reverzibilis (enzimmel bontható). A különböző halogénatomok között poláris kovalens kötés jön létre. a kén- vagy vasbaktériumok) a fényenergia helyett kémiai folyamatok energiáját használják fel szerves anyagok előállításához (kemoszintézis). Kén-dioxid

A kén-dioxid (O) egy kémiai vegyület. A magyar köznyelvben sokszor szinonimaként használják e két fogalmat, pedig ez helytelen párosítás. A párosítás győztese indulhat a következő szezon élvonalbeli küzdelmeiben. Kémiai úton képesek intenzív eufóriát kiváltani a következő anyagok: alkohol, stimulánsok, ópiátok, LSD, pszilocibin, MDMA, kristályos metamfetamin. Az atomrácsos anyagokban a rácspontokban lévő atomokat kovalens kötés (erős elsőrendű kémiai kötés) kapcsolja össze – szemben a molekularácsot összetartó másodrendű kötésekkel –, így az atomrácsos anyagok olvadáspontja magas, oldhatóságuk rossz. A tűzálló anyagok kémiai és fizikai szempontból is igen stabil, állóképes, nehezen átalakítható anyagok. A beszívott anyagok az idegvégződésekben kémiai reakciókat indítanak be. A sejtek közötti információáramlás döntően kémiai anyagok részvételével történik. A hidrogénkötés energiája kb. Kémiai mállásról olyankor beszélünk, amikor a kőzetet kémiai anyagok, például az esőben található savak oldják. Az írás ideje attól függ, hogy melyik nézetet követjük a szerzőség tekintetében. A kémiai átalakulásokhoz a kiindulási anyagok molekuláinak ütközniük kell egymással. Minden teljes párosítás maximális elemszámú párosítás, így egyben maximális párosítás is. Kémiai anyagok és a felső légrétegek egymásra hatását, viselkedését vizsgálta. A nagy távolságra ható kommunikáció kémiai anyagok, citokinek segítségével történik. Kémiai kockázatkezelés

A kémiai kockázatbecslés/kockázatértékelés során a munkavállalókat érő, a kémiai anyagok/keverékek által okozott expozíciót, illetve annak lehetőségét vizsgálják. Kémiai oxigénigény meghatározásakor meghatározzuk azt az oxigénmennyiséget, amely a szerves anyagok kémiai úton történő lebontásához szükséges. Ezt az elrendeződést az oldószer és az oldott anyag megfelelő kémiai tulajdonságai – például a hidrogénkötés, dipólusmomentum és polarizálhatóság – határozzák meg. Ha a párosítás a gráf összes csúcsát lefedi, neve teljes párosítás vagy feszítő párosítás. Hidrogénkötés kialakítására is képesek. Kémiai elem

A kémiai elemek kémiailag tovább már nem bontható, egyszerű anyagok (kémiai úton nem bonthatók tovább többféle, kémiailag tiszta anyagra). Hólyaghúzó anyagok

A hólyaghúzó anyagok, vagy másképpen hólyagképző anyagok olyan kémiai vegyületek, amelyek súlyos bőr-, szem- és nyálkahártya-irritációt és fájdalmat okoznak. Aszerint, hogy melyik típusú színezékanyagot viszik fel a textilanyagra, a következő csoportosítás szokásos:


A színezékeket kémiai szerkezetük alapján, illetve felhasználásuk szerint is csoportosíthatjuk. Az oldott anyag és az oldószer között létrejövő másodrendű kémiai kötések (dipólus-dipólus, ion-dipólus esetleg hidrogénkötés) energiát szabadítanak fel. Kémiai összetétel

Az anyagok széles köre estén beszélhetünk kémiai összetételről, azaz az anyagot alkotó atomok arányáról. Szupramolekuláris kémia

A szupramolekuláris kémia intermolekuláris erőkkel (hidrogénkötés, Van der Waals-kötés) összetartott, nagy molekulatársulások keletkezésével és tulajdonságaival foglalkozó kémiai tudomány.