Hazánk melyik területére jellemző sokévi átlagban a legalacsonyabb páratartalom? 
Duna-Tisza köze Kisalföld Északi középhegység Dél-Dunántúl
A B C D
A terület jellemző társulásai a Duna–Tisza köze homokpusztai társulásaihoz hasonlatosak. Fekvése: Alföld – Duna-Tisza köze. Duna–Tisza köze

A Duna–Tisza köze kifejezés alatt a Duna és a Tisza folyók között elhelyezkedő magyarországi és szerbiai tájat értjük. Nagy része mentes a magyarországi Duna-Tisza köze homoktakarójától. Ez a Duna–Tisza köze legnagyobb kiterjedésű szikes tórendszere. A Duna–Tisza köze homokjain termő legelők a nagyállattartásra kiválóak. Duna-Tisza köze
A régióban a cigányság nem meghatározó nemzetiség. A Duna-Tisza köze pedig már török iga alatt nyögött. A Duna-Tisza-köze középső, Bács-Kiskun megye északkeleti részén található. A Duna–Tisza köze déli részén, Bácskában, Szerbia északi részén található. Jellemző kutatási területei földrajzi értelemben: a Duna-Tisza köze, különös tekintettel a Kalocsai Sárközre és a történelmi Bácskára, valamint a Székelyföld. A pliocén legvégére már a mai Duna-Tisza köze keleti része is feltöltődött, azaz a Pannon-tenger erre az időszakra már teljesen visszahúzódott, a Duna-Tisza köze nyugati részéről eltűnt. Növényföldrajzi szempontból a "Pannonicum" flóratartomány "Eupannonicum" flóravidékének "Praematricum" (Duna-Tisza köze) flórajárásába tartozik. A több mint 150 éves török uralom Monort és környékét is sanyargatta, hiszen a Duna-Tisza köze a hódoltság területére, a török haderő felvonulási útvonalába esett. Újszilvás Magyarország közepén, a Duna-Tisza köze kies síkságán, Pest megye déli részén található. Nagyrészt a Duna–Tisza köze síkvidéki kistájait fedi le, de velük nem teljesen azonos. Magyarországon főként az Alföldön, a Duna–Tisza köze gyéren füves, homokos területein fordul elő. A Duna-Tisza köze közvetlenül a mohácsi csata után szenvedte el az első török pusztítást. A Duna–Tisza köze déli részén, Bácskában, Szerbia északi részén, a magyar határ mellett fekszik. Első állományai a Duna jobb partján Tarcal-hegységben kerültek elő, ezen kívül csak a Duna–Tisza köze területén vannak állományai. Duna–Tisza–Duna-csatorna

A Duna–Tisza–Duna-csatorna (másként Ferenc-csatorna) Délvidéken, a Duna és a Tisza között folyik. Kalocsa a Solti-síkság déli részén elterülő Kalocsai Sárköz központja, a Duna–Tisza köze legrégebbi városa. Homoki zömökdíszbogár

A homoki zömökdíszbogár (Acmaeoderella mimonti) a Duna–Tisza köze erdős-bokros homokpusztáinak jellegzetes faja. Elsősorban a Tisza-tó, a Fertő, a Balaton, a Kis-Balaton és a Tisza, valamint az Alföld és a Duna–Tisza köze vizei mentén fordul elő. Mára a Duna-Tisza köze és a Nyírség kivételével az egész országban elterjedt, különösen a Nyugat-Dunántúlon és a Tisza mentén gyakori. A Kisalföld Volán járműveinek átlagéletkora az egyik legalacsonyabb Magyarországon. Hajózásra nem alkalmas, habár a bőséges csapadék miatt bővizű: sokévi átlagban 97 m³/s. Telente sokévi átlagban 33–35 napig borítja hó a talajt, a hótakaró legnagyobb vastagsága 23–25 cm. Bennszülött faj volt, világállománya hazánk kis területére korlátozódott. Éves átlagban a legmagasabb hőmérséklet 34-36 °C, a legalacsonyabb –27-31 °C. Nyáron több a csapadék, de a relatív páratartalom a meleg hónapok alatt a legalacsonyabb. A legnagyobb havi átlagsebesség országos átlagban márciusban és áprilisban, a legalacsonyabb pedig októberben volt mérhető. Szinán nagyvezir, a sziszeki kudarcát kompenzálandó, 1593 őszén betört hazánk területére. Közép-Európára jellemző faj, hazánk fenyveseiben is gyakori. A "pusztai tölgyes" hazánk legszárazabb homoki talajainak jellemző erdőtársulása. Elsősorban a Nyugat-Dunántúl és a Kisalföld területére vonatkozó természetvédelmi és madártani tárgyú cikkeket közöl. 1121-ben Franciaországból (Premantré völgyéből) hazánk területére szerzetesek, papok kerültek a kalocsai érsekséghez. A külföldön meggyűrűzött zöldikék főleg Szlovákiából, Csehországból, Lengyelországból, Horvátországból, Olaszországból érkeztek hazánk területére. Átlag havi páratartalom %-ban Szencen 2001 - 2010 között /meteorológiai állomás Királyfa/:

A páratartalom relatív értéke 2010-ben volt a legmagasabb /77%/, a legalacsonyabb értéket pedig 2001-ben mérték /71%/. A város mikroklímájára jellemző az alacsony páratartalom, és télen is ritka a fagy. A napsütéses órák száma évi átlagban 1878, a legmagasabb feljegyzett hőmérséklet 40°C, a legalacsonyabb pedig −12°C. A Kisalföld déli részét uralta, de mint egyetlen törzsfő esetén sem, nem tudjuk, melyik törzs főnöke volt. Csongor község területére a podzolos réti barnaföld jellemző. Az éghajlat elemei közül a hőmérséklet, a páratartalom és a napsugárzás befolyásolja azt, hogy melyik fajtát lehet tartani. A fekvő kaptárak elterjedtsége a történelmi Magyarország területére jellemző. Árvíz leginkább Devon és Cornwall területére volt jellemző. Réde határában éri el a Komárom–Esztergomi-síkságot és egyúttal a Kisalföld területére is itt lép a patak. Sokévi középhőmérséklete 5,9 °C. A napi átlagos páratartalom (délután négy órakor mérve) 42%; ez júliusban a legalacsonyabb (21%), decemberben és januárban pedig a legmagasabb (68%). Februárban mérték hazánk eddig mért legalacsonyabb hőmérsékleti értékét, amely -35 °C volt (a ma Miskolchoz tartozó Görömbölytapolcán, 1940). Bár nagyrészt Szlovákia területére esik, földrajzilag az Északi-középhegység részét képezi. Lengyel-középhegység

A Lengyel-középhegység a Közép-európai-rögvidék legkeletibb, legalacsonyabb területe. Magyar-középhegység

A Magyar-középhegység a Dunántúli-középhegység és az Északi-középhegység összefoglaló neve. Északi-középhegység

Az Északi-középhegység vagy Észak-magyarországi-középhegység elnevezés kétféle jelentésben is használható:


Az Északi-középhegység az Északnyugati-Kárpátok belső vulkanikus övéhez tartozik. Az Északi-középhegység és a Dunántúli-középhegység közös összefoglaló neve Magyar-középhegység. Dunántúli-középhegység, és az Északi-középhegység egy része. Hajózásra nem alkalmas, habár a bőséges csapadék miatt bővizű: sokévi átlagban 97 m³/s. A Dunántúli-középhegység északi részének kistája. Telente sokévi átlagban 33–35 napig borítja hó a talajt, a hótakaró legnagyobb vastagsága 23–25 cm. Bennszülött faj volt, világállománya hazánk kis területére korlátozódott. Éves átlagban a legmagasabb hőmérséklet 34-36 °C, a legalacsonyabb –27-31 °C. Három különböző éghajlat jellemző az állam területén.Az északi rész a legalacsonyabb és a hőmérséklet itt a legmagasabb. Nyáron több a csapadék, de a relatív páratartalom a meleg hónapok alatt a legalacsonyabb. Cserhát

A Cserhát Magyarország északi részén az Északi-középhegység egyik hegysége. Az Északi-középhegység egyes részein is gyakori. Magyarországon az Északi-középhegység gyertyános tölgyeseiben nő. Hazánkban az Északi-középhegység és a Dunántúli-középhegység foglalja magába a Kárpát-medence legjelentősebb hegységeit. A Dunántúli-középhegység a Balaton északi partjával párhuzamosan mintegy 200 km-en fut a Dunakanyarig, ahol folytatását az Északi-középhegység adja. A fóti dombok az Északi-középhegység nyugati nyúlványai. A Zempléni-hegység az Északi-középhegység részét képezi. A Bükk hegység az Alföld északi szélén húzódó Északi-középhegység egyik tagja. A tél zordságára jellemző, hogy az északi félgömbön a legalacsonyabb hőmérsékleteket nem a sarkvidékeken, hanem ebben az övezetben mérték. A legnagyobb havi átlagsebesség országos átlagban márciusban és áprilisban, a legalacsonyabb pedig októberben volt mérhető. Az Északi-középhegység legnyugatibb középtája a Visegrádi-hegység, kb. Szinán nagyvezir, a sziszeki kudarcát kompenzálandó, 1593 őszén betört hazánk területére. Hajózásra nem alkalmas, habár a bőséges csapadék miatt bővizű: sokévi átlagban 97 m³/s. Magyarország régiói: Közép-Magyarország, Közép-Dunántúl, Nyugat-Dunántúl, Dél-Dunántúl, Észak-Magyarország, Észak-Alföld, Dél-Alföld. Szombat reggel még csak a Dunántúl déli részét érintette az esőzés, amely dél felől érte el a hajnali órákra hazánk területét. Telente sokévi átlagban 33–35 napig borítja hó a talajt, a hótakaró legnagyobb vastagsága 23–25 cm. Kaposvár a Dunántúl egyik legjelentősebb városa, a Dél-Dunántúl társközpontja lett. Dél-Dunántúl

Dél-Dunántúl a hét magyarországi statisztikai régió egyike, az ország délnyugati részében helyezkedik el. Bennszülött faj volt, világállománya hazánk kis területére korlátozódott. Éves átlagban a legmagasabb hőmérséklet 34-36 °C, a legalacsonyabb –27-31 °C. Nyáron több a csapadék, de a relatív páratartalom a meleg hónapok alatt a legalacsonyabb. A legnagyobb havi átlagsebesség országos átlagban márciusban és áprilisban, a legalacsonyabb pedig októberben volt mérhető. Dél-Dunántúl
A Dél-Dunántúl kis falvaiban, elsősorban az Ormánságban a nemzetiségi kultúrájukat tartó cigányok élnek (nagyszámú oláhcigányok és beás közösségek.) Kanizsa a Dél-Dunántúl védelmének fontos vára lett. Működése alatt a Dél-Dunántúl rendi központjává lett. Iván így a Dél-Dunántúl korlátlan ura lett. Dél-Karolinában átlagban 1–15 földrengés van évente. Szinán nagyvezir, a sziszeki kudarcát kompenzálandó, 1593 őszén betört hazánk területére. Közép-Európára jellemző faj, hazánk fenyveseiben is gyakori. A Nyugat-Dunántúl, valamint ezen belül a Lenti járás érintésével hazánk területére is belépő patak a Pomurska, azaz magyar nevén a Muravidék közigazgatási régió területén ered, majd ott is ér véget. A "pusztai tölgyes" hazánk legszárazabb homoki talajainak jellemző erdőtársulása. Területe 14 157 km² (akkora, mint a Dél-Dunántúl). Dél-Dunántúl turisztikai régió

A dél-dunántúli régió területe megegyezik a Dél-Dunántúl turisztikai régióval, kivéve Somogy megye északi, Balaton-menti területét, amely a Balaton turisztikai régióhoz tartozik. Éghajlat

Éghajlata átmenet az Alföld és a Dunántúl jellemző klímája között. A középső bronzkor végén az Alpok vidékéről érkező, fejlettebb fegyverekkel felszerelt halomsíros kultúra népe a Dunántúl meghódítása után dél felől tört be a Gyulavarsánd-kultúra területére. 1121-ben Franciaországból (Premantré völgyéből) hazánk területére szerzetesek, papok kerültek a kalocsai érsekséghez. A külföldön meggyűrűzött zöldikék főleg Szlovákiából, Csehországból, Lengyelországból, Horvátországból, Olaszországból érkeztek hazánk területére.