A Földről nézve takarhatja-e a Vénusz a Napot?
Igen, de a Vénusz csak egy nagyon kis részét takarhatja ki a Napnak, így a jelenség szabad szemmel nem látható. Nem, hiszen a Vénusz soha nincs a Nap és a Föld között. Nem, hiszen a Vénusz gázbolygó, így a Nap átvilágít rajta. Igen, de az ekliptikától való eltérése miatt a jelenség csak az északi féltekéről nézve látható.
A B C D
A belső bolygók (Merkúr, Vénusz) sohasem lehetnek kvadratúrában a Földről nézve. A meztelen csigáknál a köpeny a hát egy részét vagy egészét takarhatja. A hosszabb szőrzet nem takarhatja el a test körvonalait. A halmaz igen fényes, így szabad szemmel is látható. A kis mennyiségű plakk szabad szemmel nem látható. Egy izgalmas, de csak nagyobb távcsövekkel látható jelenség a 2. és 3. kontaktusok alkalmával tűnik fel néhány másodpercre: amikor a Vénusz korongja nincs teljesen a napkorong határvonalán belül, észrevehető lehet, hogy a Vénusz fekete foltját egy világos, nagyon vékony világos körív határolja (ahogy ez ezen a képen jól látható). flercsillag, nagyon halvány, szabad szemmel nem látható. A biomatrac kifejezés takarhatja csak kókuszból, csak latexből, illetve a kettő kombinációjából létrejött matracot. Kertjében egyik bronz "Vénusz"a látható. Egyike annak az öt bolygónak, ami a Földről szabad szemmel is látható. Lucas Cranachtól a "Vénusz" látható a Städelben. MSZP (egyértelműsítő lap)

Az MSZP rövidítés a következőket takarhatja: A szemek sötétbarnák vagy sötétsárgák, nagyok és kerekek, a szemöldök körülveszi a szemeket de nem takarhatja el. A Kopernikusz által felfedezett heliocentrikus világkép elmélete szerint a Vénusz Nap körüli keringése okozhatja, hogy a Földről látható a Vénusz megvilágított félgömbje, amikor az a Nap ellentétes oldalán van és nem látható, amikor a Föld felőli pályán halad. A kis oxigéntartalom szabad szemmel is látható jelei: Szabad szemmel nem látható, de egy binokulár segítségével már megfigyelhető. Szabad szemmel nem látható. Szabad szemmel nem látható. Az ilyen képeken rendszerint szabad szemmel nézve csak egy pont látható, amelynek magassága általában 10 mm nagyságú. A peronoszpóra szabad szemmel nem látható gombabetegség. Annak ellenére, hogy a Proxima Centauri a legközelebbi csillag a Naphoz, alacsony fényerőssége miatt nem látható a Földről szabad szemmel. Mivel fényessége 6,6 magnitúdó, szabad szemmel csak nagyon kedvező körülmények között látható. Brassempouyi vénusz

A brassempouyi vénusz vagy brassempouyi hölgy (franciául "Dame de la Brassempouy") egy elefántcsont szobrocska töredéke. Vénusz-barlang

A Vénusz-barlang fokozottan védett barlang. Schröter-effektus

A Schröter-effektus az a jelenség, amikor a Vénusz megfigyelt és kiszámított fázisa nem esik egy időbe. A belső bolygók (Merkúr, Vénusz) sohasem lehetnek kvadratúrában a Földről nézve. A Kopernikusz által felfedezett heliocentrikus világkép elmélete szerint a Vénusz Nap körüli keringése okozhatja, hogy a Földről látható a Vénusz megvilágított félgömbje, amikor az a Nap ellentétes oldalán van és nem látható, amikor a Föld felőli pályán halad. A Vénusz 225 nap alatt jár be egy kört a Nap körül, de eközben a Föld is hosszú utat tesz meg, így végeredményként a Vénusz 584 naponként halad el a Nap és a Föld között. A Vénusz 2117-es átvonulása

A Vénusz 2117-es átvonulása 2117. december 11-én bekövetkező bolygóátvonulás, melynek során a Vénusz a Föld és a Nap közé kerül. Különösen feltűnő, ha a Vénusz negyedfázisban van, amikor a Nap által megvilágított világos és a sötét oldalt elválasztó terminátor vonala a Földről nézve egyenesnek látszik. Vénusz

A Vénusz a második bolygó a Naptól, keringési ideje 224,7 földi nap. Bolygóátvonulás

Bolygóátvonulás az a csillagászati esemény, amikor a Naprendszer valamelyik belső bolygója – azaz a Merkúr vagy a Vénusz – a Földről nézve elhalad a Nap korongja előtt. a Nap-Vénusz távolságnak felel meg). Az asztrológiában a nap a Vénusz bolygóhoz, illetve az azt megszemélyesítő Vénusz istennőhöz (Aphrodité) kötődik. Hell megfigyelte a Vénusz Nap előtti áthaladását és mérései alapján az addigi legpontosabb becslést tette a Föld-Nap távolságra. Föld

A Naprendszer bemutatása, a Nap és a Naprendszer bolygói sorrendben: Merkúr, Vénusz, Föld, Mars, Jupiter, Szaturnusz, Uránusz, Neptunusz és Plútó. Mivel a leszállóegység a Vénusz nappali oldalán ért a felszínre, ezért geometriai okokból a közvetlenül a Földre nem lehetett továbbítani a rádiójeleket (a Vénusz nappali oldala a Nap felé néz, nem a Föld felé). Ezzel ellentétben, a ptolemaioszi geocentrikus világkép szerint csak növekvő és új fázisok láthatók, míg a Vénusz a Nap és a Föld között kering Föld körüli pályán. Mivel közelebb kering a Nap körül, mint a Föld, a Vénusz hasonló fázisokat mutat, mint a Hold. Feldolgozta az 1761-es és 1769-es Vénusz-átvonulások adatait, s ezekből kiszámította a Nap-Föld-távolságot. Más felfogás szerint kvadratúra az is, ha például a Vénusz, a Nap és a Föld 90°-os háromszöget alkot. A Vénusz szinodikus periódusa (visszatérése) 5 (szoláris/nap) év. Vénusz-barlang

A Vénusz-barlang fokozottan védett barlang. Vénusz-szobrok; Willendorfi Vénusz). 1761-ben Lacaille megfigyelte a Vénusz átvonulását a Nap előtt. E tekintetben a Vénusz és a Mars adódik összehasonlítási alapként. Ekkor a Föld és a Vénusz mintegy 50 millió kilométer távolságban volt egymástól. A Vénusz pályájának a síkja ugyanis kicsit ferde a Föld pályasíkjához képest. Legismertebb az Ausztriában talált willendorfi vénusz és a Magyarországon előkerült kökénydombi vénusz. a Dolní Věstonice-i vénusz) vagy oolitból (willendorfi vénusz) készültek. A belső bolygók (Merkúr, Vénusz) sohasem lehetnek kvadratúrában a Földről nézve. Vénusz

A Vénusz a második bolygó a Naptól, keringési ideje 224,7 földi nap. Különösen feltűnő, ha a Vénusz negyedfázisban van, amikor a Nap által megvilágított világos és a sötét oldalt elválasztó terminátor vonala a Földről nézve egyenesnek látszik. Bolygóátvonulás

Bolygóátvonulás az a csillagászati esemény, amikor a Naprendszer valamelyik belső bolygója – azaz a Merkúr vagy a Vénusz – a Földről nézve elhalad a Nap korongja előtt. a Nap-Vénusz távolságnak felel meg). A Kopernikusz által felfedezett heliocentrikus világkép elmélete szerint a Vénusz Nap körüli keringése okozhatja, hogy a Földről látható a Vénusz megvilágított félgömbje, amikor az a Nap ellentétes oldalán van és nem látható, amikor a Föld felőli pályán halad. Az asztrológiában a nap a Vénusz bolygóhoz, illetve az azt megszemélyesítő Vénusz istennőhöz (Aphrodité) kötődik. A Vénusz 2117-es átvonulása

A Vénusz 2117-es átvonulása 2117. december 11-én bekövetkező bolygóátvonulás, melynek során a Vénusz a Föld és a Nap közé kerül. Vénusz-szobrok; Willendorfi Vénusz). A Vénusz szinodikus periódusa (visszatérése) 5 (szoláris/nap) év. Vénusz-barlang

A Vénusz-barlang fokozottan védett barlang. A Vénusz 225 nap alatt jár be egy kört a Nap körül, de eközben a Föld is hosszú utat tesz meg, így végeredményként a Vénusz 584 naponként halad el a Nap és a Föld között. 1761-ben Lacaille megfigyelte a Vénusz átvonulását a Nap előtt. a Dolní Věstonice-i vénusz) vagy oolitból (willendorfi vénusz) készültek. A Vénusz elérhetőségének idejéről "lecsúszva" mesterséges bolygóvá vált, megközelítve a Vénusz pályáját. A mai Vénusz-templom dórikus monopterosza középpontjában a Medici Vénusz szobra áll. E tekintetben a Vénusz és a Mars adódik összehasonlítási alapként. A Colosseum irányába tekintő, keleti apszisa maradt fenn, ahonnan Vénusz szobra a kelő napot nézhette. A Vénusz bolygó szinodikus keringési idejére 583,91 napot kaptak, míg a ma elfogadott érték 583,92. Azonosították a Vénusz bolygóval. Legismertebb az Ausztriában talált willendorfi vénusz és a Magyarországon előkerült kökénydombi vénusz. Mivel a leszállóegység a Vénusz nappali oldalán ért a felszínre, ezért geometriai okokból a közvetlenül a Földre nem lehetett továbbítani a rádiójeleket (a Vénusz nappali oldala a Nap felé néz, nem a Föld felé). A Vénusz felfedezésének történetében legutolsó Vénusz szonda a Venus Express, amely a légkört tanulmányozta. A Vénusz légkörét Mihail Vasziljevics Lomonoszov fedezte fel 1761-ben, amikor is a Vénusz tranzit idején a Vénusz körül fényjelenséget figyelt meg, melyet a Vénusz-légkör hatásával magyarázott, ezt Lomonoszov-gyűrűnek hívják. Ez az a két nap, amelytől 4–4 nap eltérésen belül fordulhat elő a Vénusz átvonulása. A belső bolygók (Merkúr, Vénusz) sohasem lehetnek kvadratúrában a Földről nézve. Vega (csillag)

A Vega (α Lyrae) a Lant csillagkép, egyben a nyári csillagképek legfényesebb csillaga az északi féltekéről nézve. Leginkább a déli féltekéről látható, az északi félgömbről elméletileg csak a 40° északi szélességtől délre. Az északi féltekéről csak a 20. szélességi kör alatt látható, a horizont közelében. A Merkúr a Földről nézve fényesnek látszik, magnitúdója −2,0 és 5,5 között változik, azonban nehéz észlelni, mert a Földről nézve a Naptól mérhető legnagyobb szögtávolsága csak 28,3°. A bezárt szög csak 3,4 fok, de ez bőségesen elegendő ahhoz, hogy számos találkozáskor a Vénusz a Földről nézve valamivel a napkorong alatt vagy felett haladjon el, méghozzá a vakító napfény miatt gyakorlatilag láthatatlanul. Az Enceladusról nézve a Szaturnusz látszó átmérője 28° (ez több mint 50-szerese a Hold látszó átmérőjének a Földről nézve). Az Io pozícióját a Jupiterhez képest definiáljuk, ahogyan a Földről nézve látszik. A Líra csillagkép az északi féltekén tavasztól őszig látható, míg a déli féltekéről csak a téli hónapokban, az égbolt alján látható. A Szíriusz a Földről éjszaka látható legfényesebb csillag; nála csak a Naprendszerbeli égitestek (Nap, Hold és egyes bolygók) látszanak fényesebbnek Földünkröl nézve. Bolygóátvonulás

Bolygóátvonulás az a csillagászati esemény, amikor a Naprendszer valamelyik belső bolygója – azaz a Merkúr vagy a Vénusz – a Földről nézve elhalad a Nap korongja előtt. Nem tartoznak ide a "látszólagos hármascsillagok", amelyek speciális elhelyezkedésük, konstellációjuk miatt a Földről nézve látszanak egymáshoz közelinek. A Földről nézve a Nap az ekliptika mentén mozog, míg a Hold a saját pályasíkján. A megfigyelő oldaláról nézve a tér sötét, de minden jól látható. Így a látvány a Hold Naphoz viszonyított helyzetétől függ (a Földről nézve). Magyarországról nem látható, az északi féltekéről csak a 20. szélességi kör alatt figyelhető meg (Észak-Afrika), a horizont közelében. Az ionhajtómű szintén nem alkalmas a Földről való felbocsátásra, de a világűrben való haladásra igen. A perspektív tulajdonságok megfogalmazása miatt az "egyenesre nézve perspektív" és a "pontra nézve perspektív" tulajdonságok duálisak. 180 fok esetén éppen a Jupiter előtt, a Földről nézve középen van. Az inklinációjának és excentricitásának köszönhetően a Földről nézve a pályája egy szorosan feltekeredett spirálra emlékeztet. Különösen feltűnő, ha a Vénusz negyedfázisban van, amikor a Nap által megvilágított világos és a sötét oldalt elválasztó terminátor vonala a Földről nézve egyenesnek látszik. A Gellért-hegyről nézve is jól látható. Első természettudományos munkája 1623-ban jelent meg, ez egy égboltmodell volt, amely elsőként mutatta be az északi félteke égboltját a Földről nézve. A Földről nézve a Proximát 2,18° választja el az Alfa Centauritól, ez a telihold szögátmérőjének négyszerese. Az egyik bolygóról nézve a következő bolygón felismerhetők a felhők és a felszíni geológiai formációk, és a bolygó esetenként nagyobbnak látszik, mint a Földről nézve a Hold.