Hogyan keletkeztek az átalakult kőzetek?
A magma lassú lehűlésével és kikristályosodásával. A felszínre került magma megszilárdulásával, majd az abból keletkezett kőzetek lepusztulásával. Leggyakrabban a mélységbe került kőzetek nagy nyomás és magas hőmérséklet hatására történő átkristályosodásával. Más kőzetek aprózódásával és mállásával. A kéregben rekedt izzó magma lassú lehűlésével.
A B C D E
A trigonális rács az olvadék lassú lehűlésével alakul ki. Magmás kristályosodási fázisok

A magmás tevékenység során a magma lehűlésével keletkeznek a Föld ásványai. A bazaltoszlopok egy több millió évvel ezelőtti lávaömlés után keletkeztek az olvadt kőzet gyors lehűlésével. Jelentése: a magma nagyobb tömegeinek behatolása a kőzetek közé. Az alapot alkotó törmelékes kőzetek a jura korszakban keletkeztek. A magma differenciációját befolyásoló tényezők:

A SiO tartalom alapján a következő magma-típusok különböztethetők meg:





A magmás kőzetek a magma felszínalatti megszilárdulása során keletkeznek. Felépítésükben többszörösen átalakult metamorf, és az azokba benyomult gránitszerű kőzetek vesznek részt. Az üledékes kőzetek az ordovícium periódusában, a gránit a prekambriumban, a vulkáni kőzetek pedig a paleozoikum korában keletkeztek. Metamorf kőzetek

A metamorf kőzetek vagy más néven metamorfitok korábban kialakult kőzetek szilárd fázisú átkristályosodásával, azaz metamorfózisával képződő, speciális szerkezeti és kőzetszöveti bélyegekkel jellemezhető, átalakult kőzetek. A metamorf kőzetek (átalakult) kőzetek fácieseit a szilárd fázisban lejátszódó átalakulásban szerepet játszó nyomás és hőmérséklet határozza meg. A vulkáni hamu a kitörés során darabokra tört kőzetek és a magma apró szemcséi alkotják. Hogy, hogyan keletkeztek kezdetben a trükkök, hogyan alakultak ki, nem tudni. Alján nagy mennyiségű üledék rakódott le, melyből karbonátos kőzetek keletkeztek. Változatos forma- és színgazdagság jellemzi a vulkanikus, üledékes és átalakult eredetű kőzetek és ásványok világát. Pala (kőzet)

A pala a kevéssé átalakult metamorf kőzetek egy sajátos csoportja. Az északi részt nagyrészt üledékes kőzetek alkotják, melyek még a vulkáni tevékenység előtt keletkeztek. Egyes helyeken a magma nem tört a felszínre, hanem az üledékes kőzetek rétegeit felpúpozva lakkolitokat (kőlencséket) hozott létre. A kelet-mecseki részeken a kréta időszaki vulkánosság hatására magmás kőzetek is keletkeztek. A vulkáni kiömlési kőzetek a vulkánból kiömlő láva megszilárdulásával keletkeznek akkor, amikor a magma a felszínre jut. A litoszféra és az asztenoszféra határán képződő magma hőmérsékletét nem ismerjük, csak a felszíni kőzetek olvasztási kísérleteiből és a lávaömlések hőmérsékletéből következtethetünk rá. Geológiailag a Brit-szigetek legősibb kőzeteiből áll; a prekambriumi átalakult kőzetek között harmadidőszaki magmatitok fordulnak elő. Az alábbi sorozat fentről lefelé a csökkenő hőmérséklet mellett keletkező ásványokat mutatja:

A kéregben felfelé haladó magma más kőzetek közé nyomul be. A bombázás legfontosabb bizonyítékait az Apollo-program Hold-expedíciói és az általuk a Földre szállított kőzetek radiometrikus kormeghatározása szolgáltatták, nagy részük ugyanis egyidős, 3,95 milliárd éves, azaz ezután már nem keletkeztek újabb kőzetek. A Börzsöny északi nyúlványait többnyire üledékes kőzetek alkotják, melyek még a miocén kori vulkanikus tevékenységek előtt keletkeztek. 1870-re átalakult az olasz opera: eltűnt a legfőbb jellegzetesség, a minden lassú ária végén megjelenő "cadenza". A vulkáni kiömlési kőzetek a vulkánból kiömlő láva megszilárdulásával keletkeznek akkor, amikor a magma a felszínre jut. A különböző keménységű kőzetek eltérő lepusztulásával rétegbordák alakultak ki. Az üledékes kőzetek már létrejött kőzetek felaprózódásával, mállásával, a keletkezett szemcsék tovaszállításával, lerakódásával, majd újracementálódásával keletkeznek. Egyes helyeken a magma nem tört a felszínre, hanem az üledékes kőzetek rétegeit felpúpozva lakkolitokat (kőlencséket) hozott létre. Az alapot alkotó törmelékes kőzetek a jura korszakban keletkeztek. Az üledékes kőzetek az ordovícium periódusában, a gránit a prekambriumban, a vulkáni kőzetek pedig a paleozoikum korában keletkeztek. A felszínre jutott, gáztalanodott láva megszilárdulásával alakulnak ki a magmás kőzetek, amelyeket vegyi összetételük és megszilárdulásuk formája szerint is csoportosítunk. Jelentése: a magma nagyobb tömegeinek behatolása a kőzetek közé. Metamorf kőzetek

A metamorf kőzetek vagy más néven metamorfitok korábban kialakult kőzetek szilárd fázisú átkristályosodásával, azaz metamorfózisával képződő, speciális szerkezeti és kőzetszöveti bélyegekkel jellemezhető, átalakult kőzetek. Az óidei kőzetek a Nyugati-Dvina völgyében kerülnek a felszínre. A vonulat gerincén átalakult, egykori üledékes kőzetek (gneiszek) bukkannak felszínre, ezekre a lejtőkön fiatal (miocén korú) mészkő települ. Az (égitest-) becsapódás alapvetően felszínközeli jelenség, így az ekkor keletkezett, a becsapódás hatására átalakult kőzetek, az impaktitok csak vékony rétegben talál­hatók. A metamorf kőzetek (átalakult) kőzetek fácieseit a szilárd fázisban lejátszódó átalakulásban szerepet játszó nyomás és hőmérséklet határozza meg. Az ebből kialakult kőzetek gyűjtőneve piroklasztikus kőzetek. Felépítésükben többszörösen átalakult metamorf, és az azokba benyomult gránitszerű kőzetek vesznek részt. A geológusok egy része szerint gömbhéjas elválás akkor következik be, amikor nagy mélységben keletkezett kőzetek a felszínre kerülnek. Alján nagy mennyiségű üledék rakódott le, melyből karbonátos kőzetek keletkeztek. Az üledékes kőzetek közé a devon időszakban vulkáni kőzetek nyomultak. Az északi részt nagyrészt üledékes kőzetek alkotják, melyek még a vulkáni tevékenység előtt keletkeztek. A hegység alapját képező kristályos kőzetek csak délkeleten bukkannak a felszínre. Régebbi kőzetek felaprózott részeinek tovaszállításával és lerakódásával keletkezett, pl. 2500-900 millió évvel ezelőtt) keletkezett kőzetek építik fel. Pala (kőzet)

A pala a kevéssé átalakult metamorf kőzetek egy sajátos csoportja. A hegységet felépítő kőzetek nagyrészt magmás kőzetek. A magma differenciációját befolyásoló tényezők:

A SiO tartalom alapján a következő magma-típusok különböztethetők meg:





A magmás kőzetek a magma felszínalatti megszilárdulása során keletkeznek. A metamorf kőzetek (átalakult) kőzetek fácieseit a szilárd fázisban lejátszódó átalakulásban szerepet játszó nyomás és hőmérséklet határozza meg. Metamorf kőzetek

A metamorf kőzetek vagy más néven metamorfitok korábban kialakult kőzetek szilárd fázisú átkristályosodásával, azaz metamorfózisával képződő, speciális szerkezeti és kőzetszöveti bélyegekkel jellemezhető, átalakult kőzetek. Ezek metamorf vagyis hő és nagy nyomás hatására átkristályosodott kőzetek, az egykori vulkanikus hegylánc maradványai. A kelet-mecseki részeken a kréta időszaki vulkánosság hatására magmás kőzetek is keletkeztek. Alján nagy mennyiségű üledék rakódott le, melyből karbonátos kőzetek keletkeztek. Az utóbbi nyomás vagy magas hőmérséklet hatására jön létre. Az alapot alkotó törmelékes kőzetek a jura korszakban keletkeztek. Az üledékes kőzetek az ordovícium periódusában, a gránit a prekambriumban, a vulkáni kőzetek pedig a paleozoikum korában keletkeztek. A metamorf kőzetek egy részénél, deformáció (irányított nyomás) és/vagy átkristályosodás hatására megjelenő, jellemző szerkezeti bélyeg. A legelterjedtebb és legvalószínűbb elméletek szerint az egykor élő tengeri planktonféleségek tömeges elpusztulása és feldúsulása, majd a nagy nyomás és hőmérséklet hatására történő átalakulása kapcsán keletkeztek az úgynevezett anyakőzetben. Ekkor alakult ki több tektonikus lemezből a Gondwana szuperkontinens, az ütköző szegélyeknél pedig gneisz és gránit kőzetek jöttek létre a magas nyomás és hő hatására. Felépítésükben többszörösen átalakult metamorf, és az azokba benyomult gránitszerű kőzetek vesznek részt. Tanulmányozásuk betekintést nyújt a szélsőséges környezeti feltételekhez történő alkalmazkodás mechanizmusaiba például magas hőmérséklet és magas nyomás. A kőzetek közötti repedésekbe beszivárgó víz ugyanis - a felszín közeli forró vulkáni anyagok hatására - gyorsan felmelegszik, és a mélybe jutva nagy nyomás alá kerül. Összefoglalva a hőmérséklet és a nyomás szerepét: hőmérséklet növelés vagy nyomás csökkenés hatására a lejátszódó folyamatok:

Hőmérséklet csökkenés, vagy nyomás növekedés hatására lejátszódó folyamatok: Az (égitest-) becsapódás alapvetően felszínközeli jelenség, így az ekkor keletkezett, a becsapódás hatására átalakult kőzetek, az impaktitok csak vékony rétegben talál­hatók. Az ebből kialakult kőzetek gyűjtőneve piroklasztikus kőzetek. A mesterséges gyémántok rendszerint sárga színűek és leggyakrabban az úgynevezett "High Pressure High Temperature - HPHT" (nagy nyomás, magas hőmérséklet) technológiával készülnek. A földkéregben a metamorf folyamatok során fellépő hőmérséklet- és nyomásváltozás hatására, a kőzetek átkristályosodása mellett, megváltozik az eredeti (relikt) és az újonnan keletkező metamorf ásványok irányítottsága, geometriai elrendeződése, azaz a kőzetek szerkezete, illetve szövete is. A mélyen eltemetett kőzetek ekkor az oldalirányú erők hatására átpalásodtak. Pala (kőzet)

A pala a kevéssé átalakult metamorf kőzetek egy sajátos csoportja. A hegységet felépítő kőzetek nagyrészt magmás kőzetek. A bombázás legfontosabb bizonyítékait az Apollo-program Hold-expedíciói és az általuk a Földre szállított kőzetek radiometrikus kormeghatározása szolgáltatták, nagy részük ugyanis egyidős, 3,95 milliárd éves, azaz ezután már nem keletkeztek újabb kőzetek. Nagy mennyiségű fémvegyületet tartalmaznak a kőzetek. Változatos forma- és színgazdagság jellemzi a vulkanikus, üledékes és átalakult eredetű kőzetek és ásványok világát. A gránitcsúcsok közötti kisebb-nagyobb medencéket a kőzetek aprózódásával és mállásával keletkezett, vöröses színű törmelék tölti ki. Az üledékes kőzetek már létrejött kőzetek felaprózódásával, mállásával, a keletkezett szemcsék tovaszállításával, lerakódásával, majd újracementálódásával keletkeznek. Metamorf kőzetek

A metamorf kőzetek vagy más néven metamorfitok korábban kialakult kőzetek szilárd fázisú átkristályosodásával, azaz metamorfózisával képződő, speciális szerkezeti és kőzetszöveti bélyegekkel jellemezhető, átalakult kőzetek. Az alapot alkotó törmelékes kőzetek a jura korszakban keletkeztek. Az üledékes kőzetek az ordovícium periódusában, a gránit a prekambriumban, a vulkáni kőzetek pedig a paleozoikum korában keletkeztek. A metamorf kőzetek (átalakult) kőzetek fácieseit a szilárd fázisban lejátszódó átalakulásban szerepet játszó nyomás és hőmérséklet határozza meg. Felépítésükben többszörösen átalakult metamorf, és az azokba benyomult gránitszerű kőzetek vesznek részt. Alján nagy mennyiségű üledék rakódott le, melyből karbonátos kőzetek keletkeztek. Az ebből kialakult kőzetek gyűjtőneve piroklasztikus kőzetek. Pala (kőzet)

A pala a kevéssé átalakult metamorf kőzetek egy sajátos csoportja. A hegységet felépítő kőzetek nagyrészt magmás kőzetek. Változatos forma- és színgazdagság jellemzi a vulkanikus, üledékes és átalakult eredetű kőzetek és ásványok világát. Az északi részt nagyrészt üledékes kőzetek alkotják, melyek még a vulkáni tevékenység előtt keletkeztek. Az üledékes kőzetek közé a devon időszakban vulkáni kőzetek nyomultak. A kelet-mecseki részeken a kréta időszaki vulkánosság hatására magmás kőzetek is keletkeztek. Bazalt hólyagüregeiben és más mélységi eruptív kőzetek hasadékaiban válik ki. Bazalt hólyagüregeiben és más mélységi eruptív kőzetek hasadékaiban válik ki. Az ércek fémtartalmú kőzetek. A föld alatt megszilárduló magmás kőzetek a mélységi magmás kőzetek. A kráterbe jelentősen deformálódott, mélyen fekvő metamorf kőzetek és üledékes kőzetek emelkedtek fel. Üledékes kőzetek alkotják. Nagyon kemény kőzetek. Nyugaton kristályos metamorf kőzetek (fillit, kloritpala és szerpentinpala), illetve magmás kőzetek vannak a felszínen. A bombázás legfontosabb bizonyítékait az Apollo-program Hold-expedíciói és az általuk a Földre szállított kőzetek radiometrikus kormeghatározása szolgáltatták, nagy részük ugyanis egyidős, 3,95 milliárd éves, azaz ezután már nem keletkeztek újabb kőzetek. Anyaga kvarcit és metamorf kőzetek. Az alábbi sorozat fentről lefelé a csökkenő hőmérséklet mellett keletkező ásványokat mutatja:

A kéregben felfelé haladó magma más kőzetek közé nyomul be. A trigonális rács az olvadék lassú lehűlésével alakul ki. A kéregben felfelé törő magma szilárdulása közben érctelepeket hoz létre. Magmás kristályosodási fázisok

A magmás tevékenység során a magma lehűlésével keletkeznek a Föld ásványai. A bazaltoszlopok egy több millió évvel ezelőtti lávaömlés után keletkeztek az olvadt kőzet gyors lehűlésével. Jelentése: a magma nagyobb tömegeinek behatolása a kőzetek közé. A "fumarolamező" forróvizes források és gázkitörések olyan mezeje, amely alatt magma vagy izzó kőzetek helyezkednek el kis mélységben, amelyek gázokat bocsátanak ki, vagy vízzel érintkeznek. Az alapot alkotó törmelékes kőzetek a jura korszakban keletkeztek. Az izzó, felfelé törekvő magma nyílt rendszert alkot, környezetével állandó kölcsönhatásban differenciálódhat. Ezeken a vidékeken, ahol a litoszféralemezekben repedések keletkeznek, az izzó magma a felszínre juthat. A magma differenciációját befolyásoló tényezők:

A SiO tartalom alapján a következő magma-típusok különböztethetők meg:





A magmás kőzetek a magma felszínalatti megszilárdulása során keletkeznek. Az üledékes kőzetek az ordovícium periódusában, a gránit a prekambriumban, a vulkáni kőzetek pedig a paleozoikum korában keletkeztek. Hogy, hogyan keletkeztek kezdetben a trükkök, hogyan alakultak ki, nem tudni. Felépítésükben többszörösen átalakult metamorf, és az azokba benyomult gránitszerű kőzetek vesznek részt. A mélyben rekedt magma néhol csak megemelte az alapkőzetet, némely területen pedig felszínre is tört lávaömlés formájában. Metamorf kőzetek

A metamorf kőzetek vagy más néven metamorfitok korábban kialakult kőzetek szilárd fázisú átkristályosodásával, azaz metamorfózisával képződő, speciális szerkezeti és kőzetszöveti bélyegekkel jellemezhető, átalakult kőzetek. Alján nagy mennyiségű üledék rakódott le, melyből karbonátos kőzetek keletkeztek. A metamorf kőzetek (átalakult) kőzetek fácieseit a szilárd fázisban lejátszódó átalakulásban szerepet játszó nyomás és hőmérséklet határozza meg. Pala (kőzet)

A pala a kevéssé átalakult metamorf kőzetek egy sajátos csoportja. A vulkáni hamu a kitörés során darabokra tört kőzetek és a magma apró szemcséi alkotják. Az északi részt nagyrészt üledékes kőzetek alkotják, melyek még a vulkáni tevékenység előtt keletkeztek. Egyes helyeken a magma nem tört a felszínre, hanem az üledékes kőzetek rétegeit felpúpozva lakkolitokat (kőlencséket) hozott létre. A kelet-mecseki részeken a kréta időszaki vulkánosság hatására magmás kőzetek is keletkeztek. Tűzhányó

A vulkánok vagy tűzhányók a Föld felszínének olyan hasadékai, amelyeken a felszínre jut a magma, az asztenoszféra izzó kőzetolvadéka. A vulkáni kiömlési kőzetek a vulkánból kiömlő láva megszilárdulásával keletkeznek akkor, amikor a magma a felszínre jut.