Vízzel minden arányban elegyedő anyag
a kloroform és az etil-acetát. az ecetsav és a toluol. a kénsav és a glicerin. az acetaldehid és a szén-tetraklorid. a hangyasav és a dietil-éter.
A B C D E
Etil-acetát

Az etil-acetát egy szerves észtervegyület, melynek képlete CHCOOCHCH. Helyét átvette az aceton, az metil-etil-keton és az etil-acetát. Vízzel minden arányban elegyedik. Vízzel minden arányban elegyedik. Ezek közül néhány kitűnő oldószer (például etil-acetát, butil-acetát). Például ecetsav-etil-észter (etil-acetát) előállítása:

A karbonsavészterek képződése "megfordítható" folyamat. Acetonmentes körömlakklemosók is kaphatóak, az etil-acetát is ilyen. Vízzel minden arányban elegyedik, alkoholban, éterben oldódik. toluol, terpentin), körömlakklemosóban és ragasztók oldószerében történő alkalmazás (aceton, metil-acetát, etil-acetát), de folttisztító (pl. A benzolhoz hasonló szagú, vízzel nem elegyedő, mérgező, gyúlékony folyadék. Vízzel minden arányban elegyedik, szerves oldószerekben is jól oldódik. Az etil-acetát gyengén poláris oldószer, amely illékony, viszonylag nem mérgező és nem higroszkópos. Az elő- és utópárlatot teljes egészében elválasztják, mivel az etil-acetát és etil-laktát, valamint a kozmaolajok is könnyen elrontják a vodka tiszta ízét. A vízgőzdesztilláció vízzel nem, vagy korlátoltan elegyedő és nem reagáló, 100 °C körül 5-10 Hgmm gőznyomást elérő folyadék (szilárd anyag) tisztítására alkalmas eljárás. Sósborszesz

A sósborszesz víz, konyhasó, finomszesz, etil-acetát és mentolkristály felhasználásával készített alkoholos oldat. Vízzel, etanollal, etil-acetáttal, acetonnal, tetrahidrofuránnal reakcióba lép. Az észter név a német „essig-äther” kifejezésből ered, az etil-acetát egyik régies nevéből. A berillium-acetát nem gyúlékony, szilárd anyag. Etil-metil-cellulóz

Az etil-metil-cellulóz (E465) egy a cellulózból mesterséges úton előállított szintetikus anyag. Mivel a kloroform alig keveredik a vízzel (vizelettel), a kémcső aljáról pipettával kiszívható. Színtelen, vízzel elegyedő magas forráspontú folyadék, melyet a szerves kémiában gyakran használnak poláris oldószerként. Vízzel minden arányban elegyedik, 12,1% víztartalomnál 80.4 °C forráspontú azeotrópos elegyet képez. A folyamatot - a szappanfőzéshez hasonlóan - elszappanosításnak nevezzük, hiszen az etil-acetát és a szappanfőzéshez használt zsírok és olajok is észterek. A karbonilcsoportot tartalmazó oldószerek, mint például az aceton és etil-acetát sem kompatibilisek a reagenssel, azzal kémiai reakcióba lépnek. Élelmiszeripari felhasználásra gyártott szacharogliceridek esetén csak a következő anyagok használhatók oldószerként: dimetil-formamid, ciklohexán, izobután és etil-acetát. Vízzel minden arányban elegyedik. Vízzel minden arányban elegyedik. Vízzel minden arányban elegyedik, alkoholban, éterben oldódik. A toluol katalizátor nélküli klórozásához is poláros oldószer, például ecetsav szükséges. A benzolhoz hasonló szagú, vízzel nem elegyedő, mérgező, gyúlékony folyadék. Vízzel minden arányban elegyedik, szerves oldószerekben is jól oldódik. Vízzel is reakcióba lép, ekkor ecetsav keletkezik. A vízgőzdesztilláció vízzel nem, vagy korlátoltan elegyedő és nem reagáló, 100 °C körül 5-10 Hgmm gőznyomást elérő folyadék (szilárd anyag) tisztítására alkalmas eljárás. Ha a TsOH-t (bármely izomert) savval és vízzel forraljuk, toluol keletkezik: Az ecetsav vízzel szemben gyenge, egyértékű savként viselkedik, pK = 4,8 értékkel. Színtelen, vízzel elegyedő magas forráspontú folyadék, melyet a szerves kémiában gyakran használnak poláris oldószerként. Vízzel minden arányban elegyedik, 12,1% víztartalomnál 80.4 °C forráspontú azeotrópos elegyet képez. Halszagú, vízzel elegyedő színtelen folyadék, bár más aminokhoz hasonlóan, a benne található szennyeződések miatt gyakran színes. A ketén és az ecetsav reakciójában ecetsav-anhidrid keletkezik. Arrhenius megállapította, hogy az ecetsav (CHCOOH) – mely gyenge sav – disszociációjának mértéke nő, ha azt vízzel hígítja. A tömény ecetsav-anhidrid (100%) vízzel érintkezve hevesen, robbanásszerűen hidrolizál, ezért hígításakor óvatosan kell eljárni! Az izoprén (2-metil-1,3-butadién) egy színtelen, vízzel nem elegyedő, illékony szénhidrogén vegyület, amely kettős kötései lévén polimerizációs hajlamot mutat. A fajsúly ránézésre megmutatja, hogy egy vízzel nem elegyedő oldószer lebeg a vízen (fajsúly < 1,0) vagy lesüllyed (fajsúly > 1,0) benne. Veszélyes anyag, melyből vízzel reagálva hidrogén-klorid (HCl) keletkezik. Toluol

A toluol (vagy metilbenzol) színtelen, 111 °C-on forró folyadék. Ha egy anyag egyidejűleg oldódik a két – az előbb említett – egymással érintkező, de egymással nem elegyedő oldószerben, akkor az oldódási egyensúly beálltával a két oldószerben mért anyag koncentrációjának aránya állandó értéket ad. Ecetsav-anhidrid

Az ecetsav-anhidrid a karbonsavanhidridek közé tartozó szerves vegyület. Előállítható a toluol nitrálásával. Ecetsav

Az ecetsav, más néven etánsav szerves vegyület, képlete CHCOOH. Az acetil-fluoridot ecetsav-anhidrid és hidrogén-fluorid reakciójával állítják elő, melléktermékként ecetsav keletkezik. Vízzel minden arányban elegyedik. Vízzel minden arányban elegyedik. Vízzel minden arányban elegyedik, alkoholban, éterben oldódik. A kénsav a vízzel korlátlanul elegyedik. A benzolhoz hasonló szagú, vízzel nem elegyedő, mérgező, gyúlékony folyadék. A vízgőzdesztilláció vízzel nem, vagy korlátoltan elegyedő és nem reagáló, 100 °C körül 5-10 Hgmm gőznyomást elérő folyadék (szilárd anyag) tisztítására alkalmas eljárás. Vízzel minden arányban elegyedik, szerves oldószerekben is jól oldódik. Higroszkópos anyagok például a kalcium-klorid, a tömény kénsav, a foszfor-pentoxid, a glicerin. A felhőzetet alkotó kénsav erős maró anyag. Színtelen, vízzel elegyedő magas forráspontú folyadék, melyet a szerves kémiában gyakran használnak poláris oldószerként. Vízzel minden arányban elegyedik, 12,1% víztartalomnál 80.4 °C forráspontú azeotrópos elegyet képez. Halszagú, vízzel elegyedő színtelen folyadék, bár más aminokhoz hasonlóan, a benne található szennyeződések miatt gyakran színes. A kénsav maró hatású anyag, nagyon óvatosan kell vele dolgozni. Tallium és kénsav reakciójával állítható elő:

Fehér, nem gyúlékony, szagtalan szilárd anyag. A kénsav a kémiai ipar egyik legfontosabb vegyülete, a legnagyobb mennyiségben előállított anyag. A fajsúly ránézésre megmutatja, hogy egy vízzel nem elegyedő oldószer lebeg a vízen (fajsúly < 1,0) vagy lesüllyed (fajsúly > 1,0) benne. A korrózióval szemben igen ellenálló, többféle maró anyag tárolására is használható (például kénsav). Az izoprén (2-metil-1,3-butadién) egy színtelen, vízzel nem elegyedő, illékony szénhidrogén vegyület, amely kettős kötései lévén polimerizációs hajlamot mutat. Veszélyes anyag, melyből vízzel reagálva hidrogén-klorid (HCl) keletkezik. Glicerin-trinitrát

A glicerin-trinitrát (más néven nitroglicerin vagy robbanóolaj; INN: glyceryl trinitrate) a glicerin salétromsav-észtere. A kénsav elnyeli a nitrogén-dioxidot, ekkor nitrozil-kénsav és salétromsav keletkezik. A bizmut és polónium minden arányban keverednek egymással. A nemfémek oxidjai vízzel reagálva savakat képeznek; például a kén-trioxidból (SO) kénsav (HSO), a szén-dioxidból (CO) szénsav (HCO) lesz. Rendkívül mérgező anyag, vízzel érintkezve is hidrogén-cianid fejlődése közben bomlik. Vízzel, és a paraffinok kivételével majdnem minden szerves oldószerrel elegyedik. Szén-tetraklorid

A szén-tetraklorid (vagy tetraklórmetán) (CCl) a szerves szintetikus kémiában elterjedt anyag, amit korábban tűzoltásra és hűtőanyagnak is használták. Vízzel minden arányban elegyedik. Vízzel minden arányban elegyedik. A szén-tetrakloriddal, egy szintén 4. főcsoportbeli elem kloridjával ellentétben az ólom-tetraklorid reakcióba lép vízzel. A szén-tetraklorid mérgező hatású. Vízzel minden arányban elegyedik, alkoholban, éterben oldódik. A szén-tetraklorid színtelen, erősen fénytörő folyadék. A benzolhoz hasonló szagú, vízzel nem elegyedő, mérgező, gyúlékony folyadék. a foszfor, a szén-tetraklorid és számos ipari eredetű kemikália. Vízzel minden arányban elegyedik, szerves oldószerekben is jól oldódik. A vízgőzdesztilláció vízzel nem, vagy korlátoltan elegyedő és nem reagáló, 100 °C körül 5-10 Hgmm gőznyomást elérő folyadék (szilárd anyag) tisztítására alkalmas eljárás. A szén-tetraklorid szobahőmérsékleten színtelen jellegzetes édeskés illatú folyadék. Hasonlóan sok más klórszármazékhoz, a szilícium-tetraklorid is reagál vízzel. A rövidebb szénláncú aldehidek vízben jobban oldódnak, a formaldehid és az acetaldehid például korlátlanul elegyedik vízzel. Xenon, fluor és szilícium- vagy szén-tetraklorid keverékének nagyfrekvenciás besugárzásával állítható elő. Xenon, fluor és szilícium vagy szén-tetraklorid keverékének nagyfrekvenciás besugárzásával állítható elő. Vízben oldhatatlan, szerves oldószerekben (alkohol, benzin, benzol, szén-tetraklorid, stb.) A szén-tetraklorid mai előállítási módja is ezen a felfedezésen alapul. Színtelen, vízzel elegyedő magas forráspontú folyadék, melyet a szerves kémiában gyakran használnak poláris oldószerként. Vízzel minden arányban elegyedik, 12,1% víztartalomnál 80.4 °C forráspontú azeotrópos elegyet képez. Laboratóriumi méretben szén-tetraklorid is használható szén és klór helyett:

A ZrCl a cirkóniumércekből Kroll-eljárással történő cirkóniumgyártás köztiterméke. A hexaklórbenzol, szén-tetraklorid pedig szerves, noha nem tartalmaz C-H kötést. A kiindulási anyag ismét kohászati minőségű szilícium, ezen kívül hidrogéngáz és szilícium-tetraklorid. Ez a reakció arra vezethető vissza, hogy a szén-tetraklorid klóratomjai hidroxilcsoportokra cserélődnek. Halszagú, vízzel elegyedő színtelen folyadék, bár más aminokhoz hasonlóan, a benne található szennyeződések miatt gyakran színes. Dietil-éter

A dietil-éter (régi nevén égény) a legismertebb éter, a köznyelv egyszerűen éternek nevezi. Míg a dietil-éter vízben meglehetősen kevéssé oldódik, a dioxán higroszkópos, és a vízzel elegyedik. Vízzel minden arányban elegyedik. Vízzel minden arányban elegyedik. Vízben 7% dietil-éter oldódik, az éter szobahőmérsékleten 1,3% vizet old. Számos fontos, oxigéntartalmú szerves oldószer ismert, beleértve a következőket: aceton, metanol, etanol, IPA, furán, tetrahidrofurán, dietil-éter, dioxán, etil-acetát, DMF, DMSO, ecetsav és hangyasav. Ilyen szempontból a dietil-éter és a dioxán a legfontosabb. Vízben jól oldódik, etanol és dietil-éter is feloldja. A dietil-éter az egyik legrégebben ismert szerves vegyület. A Grignard-reakciókban is alkalmazzák oldószerként dietil-éter helyett. Az etanol és a dietil-éter általában jól oldja az aminokat. Vízzel, etanollal és dietil-éterrel korlátlanul elegyedik. Vízzel minden arányban elegyedik, alkoholban, éterben oldódik. benzol, petroléter, dietil-éter, "n"-hexán, kloroform) jól oldódnak. Vízben alig oldódik, de etanol, dietil-éter és kloroform jól oldja. Vízben rosszul oldódik, etanol, dietil-éter, kloroform és glicerin jól oldja. Vízben igen kevéssé oldódik, de etanol és dietil-éter jól oldja. Ide tartoznak például a gyakori éterek: a dietil-éter, a tetrahidrofurán vagy az etilén-glikol-dimetil-éter. A benzolhoz hasonló szagú, vízzel nem elegyedő, mérgező, gyúlékony folyadék. A vízgőzdesztilláció vízzel nem, vagy korlátoltan elegyedő és nem reagáló, 100 °C körül 5-10 Hgmm gőznyomást elérő folyadék (szilárd anyag) tisztítására alkalmas eljárás. Vízzel minden arányban elegyedik, szerves oldószerekben is jól oldódik. Hideg alkoholban is rosszul oldódik, de meleg alkohol és dietil-éter jól oldja. Ezzel szemben minden arányban elegyedik sok szerves oldószerrel, például etanollal, dietil-éterrel, szén-diszulfiddal. Sok nyílt láncú éter, mint például a diizopropil-éter, a divinil-éter, a dimetil-éter, a dipropil-éter színtelen, jellegzetes szagú, a nyálkahártyákat ingerlő anyag. Az éterek különösen hajlamosok peroxidok képzésére, tipikus példa a dietil-éter-peroxid keletkezése.