Nem fejlődik hidrogéngáz, ha…
ecetsavoldatba cinkdarabot dobunk. rézforgácsra tömény kénsavat öntünk. nátriumot etanollal reagáltatunk. nátrium-hidroxid vizes oldatába nátriumot dobunk. híg sósavba magnéziumforgácsot szórunk.
A B C D E
Savakkal nagyon heves exoterm reakcióban sók és hidrogéngáz fejlődik. A fluorgáz az anódon, a hidrogéngáz pedig a katódon fejlődik. A (2) oxidatív vízbontó lépés alacsonyabb, körüli hőmérsékleten történik, itt fejlődik a hidrogéngáz. Az is esemény ha fejet vagy írást dobunk. Hevesebben reagál vízzel, mint a kalcium, a reakcióban stroncium-hidroxid keletkezik és hidrogéngáz fejlődik. Például esemény az, ha fejet dobunk és az is ha írást. Ha hevítik, oxigén fejlődik belőle. Ha sikerült, skill-ünk fejlődik. A folyamat során germán (GeH) és hidrogéngáz fejlődik a katódon, míg az anódból – oxigénnel reagálva – molibdén- vagy kadmium-oxid keletkezik. Ha egy szerv nem fejlődik megfelelően, feltehetően a Gárdista anyagcseréje elcsúszik. Egyelőre úgy tűnik, e szolgáltatás ha nem is fejlődik, de nem is sorvad. Például esemény az, ha kettest dobunk és az is ha páratlan számot, de esemény az is ha ötnél kisebb számot. Ám ha elveszítjük a labdát vagy gyámoltalanul dobunk és fogunk, mit ér a játék? Üres mappa esetében megoldás lehet az, ha kivételt dobunk, vagy null referenciával térünk vissza. Mindez szükséges, ha a Gárdista megfelelően fejlődik. Ilyen védekezési eszköz például az, ha onigirit dobunk a tengerbe, vagy ha elkészítünk egy olyan hisakut, amelynek hiányzik az alja. Példa erre, ha nem újrahasznosítható ételmaradékos műanyagot dobunk a szelektív hulladékgyűjtőbe azzal az attitűddel, hogy majd valaki más kimossa, kiválogatja a szemetet. Klasszikus kérdés: ha háromszor egymás után írást dobtunk, mekkora a valószínűsége, hogy negyedszer is írást dobunk? Ha ezekből csak az egyik hordozza a mutáns gént, a színtévesztés nem fejlődik ki. Ha oxigén jelenlétében hevítik a vegyületet, klór fejlődik. Ha vízgőz is jelen van, kén-hidrogén fejlődik. A pokélabda egy olyan tároló, amelyet ha egy eddig nem befogott Pokémonra dobunk, akkor azt a belőle kijövő lézerfénnyel elkaphatjuk, a Pokélabdába zárva. Nem fejlődik / alakul át. Ha eltávolítjuk az oxidréteget, reagál vízzel; ekkor alumínium-hidroxid (Al(OH)) keletkezik és hidrogéngáz szabadul fel. (Például ha 11-et dobunk, a 11-es számzsetonnal jelölt mezők minden játékosnak jövedelmet adnak, akik határosak vele.) Karbonil-bromid keletkezik, ha olvadt szén-tetrabromidhoz tömény kénsavat adnak. Szintén nitrogén-dioxid fejlődik, ha tömény salétromsav a hidrogénnél pozitívabb standardpotenciálú fémekkel reagál. Például ha cukor és kálium-klorát elegyéhez tömény kénsavat adunk, akkor a keverék – a keletkező klórsav hatására – meggyullad. Savakkal nagyon heves exoterm reakcióban sók és hidrogéngáz fejlődik. A fluorgáz az anódon, a hidrogéngáz pedig a katódon fejlődik. Oldása: mindig a tömény kénsavat öntsük a vízhez, lassan, vékony sugárban, keverés közben. A tömény sósav számos fémet felold, miközben oxidált fém-kloridok és hidrogéngáz keletkezik. Tömény savakban viszont feloldódik, ekkor hidrogén-fluorid fejlődik. Például ez tapasztalható, ha kémcsőbe vizet öntünk. A (2) oxidatív vízbontó lépés alacsonyabb, körüli hőmérsékleten történik, itt fejlődik a hidrogéngáz. A vörösvérlúgsó előállítására sárgavérlúgsó oldatába klórgázt vezetnek:

Ha sósavat öntünk hozzá, hidrogén-cianid fejlődik:

Lúgos közegben hidrogén-peroxid hatására oxigénfejlődés közben sárgavérlúgsóvá alakul: Hevesebben reagál vízzel, mint a kalcium, a reakcióban stroncium-hidroxid keletkezik és hidrogéngáz fejlődik. Vízben nem oldódik, de ha tömény salétromsavval főzik, feloldható. A gél megszilárdulása után a felszínre tömény ezüst-nitrát oldatot cseppentünk/öntünk és a rendszert lehetőleg fénytől védve – állni hagyjuk. Ezért kénsavgyártásban a kén-trioxidot tömény kénsavban nyeletik el, ez óleumot (dikénsavat) eredményez, ezt vízzel hígítják, így kapnak kénsavat. Az egyik gyakran használt eljárás szerint nátrium-nitrit vizes oldatának és egy alkohol hűtött elegyéhez cseppenként tömény kénsavat adagolnak. Vaspor és tömény hidrogén-bromid metanolos oldatának reakciójával állítják elő, melynek során [Fe(MeOH)]Br metanol szolvát és hidrogéngáz keletkezik. A csípés súlyossága csökkenthető, ha azonnal ecetet öntünk a csípés helyére, így további méreganyag nem jut a szervezetbe. Ha etil-alkoholt tömény kénsavval melegítenek, félészter képződik. Ha hevítik, oxigén fejlődik belőle. Ha sikerült, skill-ünk fejlődik. A folyamat során germán (GeH) és hidrogéngáz fejlődik a katódon, míg az anódból – oxigénnel reagálva – molibdén- vagy kadmium-oxid keletkezik. Ha egy szerv nem fejlődik megfelelően, feltehetően a Gárdista anyagcseréje elcsúszik. Egyelőre úgy tűnik, e szolgáltatás ha nem is fejlődik, de nem is sorvad. 95 °C-os) vizet öntünk (kb. Savakkal nagyon heves exoterm reakcióban sók és hidrogéngáz fejlődik. A fluorgáz az anódon, a hidrogéngáz pedig a katódon fejlődik. A (2) oxidatív vízbontó lépés alacsonyabb, körüli hőmérsékleten történik, itt fejlődik a hidrogéngáz. Hevesebben reagál vízzel, mint a kalcium, a reakcióban stroncium-hidroxid keletkezik és hidrogéngáz fejlődik. a nátriumot. Ha hevítik, oxigén fejlődik belőle. Ha sikerült, skill-ünk fejlődik. Előállításának legkönnyebb módja az, ha frissen nyert sárga higany(II)-oxidot és klórt reagáltatunk egymással. A folyamat során germán (GeH) és hidrogéngáz fejlődik a katódon, míg az anódból – oxigénnel reagálva – molibdén- vagy kadmium-oxid keletkezik. Ha egy szerv nem fejlődik megfelelően, feltehetően a Gárdista anyagcseréje elcsúszik. Egyelőre úgy tűnik, e szolgáltatás ha nem is fejlődik, de nem is sorvad. formula_7

Nagy tisztaságú klór-dioxid gáz állítható elő, ha kis koncentrációjú klórgázt reagáltatunk szilárd nátrium-klorittal. Vízzel és etanollal elegyedik. Ha azonban eltérő lánchosszúságú alkil-halogenideket reagáltatunk nátriummal, a termék elegy (alkánok elegye) lesz, ami nehezen szétválasztható. Mindez szükséges, ha a Gárdista megfelelően fejlődik. Ártalmatlanítása metanollal vagy etanollal történik. Etanollal reagáltatva (vízmentes) ketoxál képződik. Ha ezekből csak az egyik hordozza a mutáns gént, a színtévesztés nem fejlődik ki. Ha oxigén jelenlétében hevítik a vegyületet, klór fejlődik. Ha vízgőz is jelen van, kén-hidrogén fejlődik. 40%) gyakorlatilag együtt mozog az etanollal. Nem fejlődik / alakul át. Az alumínium-szulfid előállítható elemeiből, ha azok keverékét meggyújtjuk: 

formula_1

Ez a folyamat rendkívül exoterm, így nem szükséges az egész alumínium-kén keverék folyamatos hevítése (kivéve ha nagyon kis mennyiséget reagáltatunk). Ha eltávolítjuk az oxidréteget, reagál vízzel; ekkor alumínium-hidroxid (Al(OH)) keletkezik és hidrogéngáz szabadul fel. Higroszkópos, vízzel vagy etanollal könnyen elegyet képez. A nátrium-nitritet iparilag úgy állítják elő, hogy „nitrózus gázokat” vezetnek nátrium-hidroxid vagy nátrium-karbonát vizes oldatába. A berillium-hidroxid ezután a nátrium-fluoroberillát és a nátrium-hidroxid vizes oldatából kicsapódik. Itt a katódnál nátrium-hidroxid válik ki, miközben hidrogéngáz szabadul fel. Elemi nátriumot először 1807-ben Humphry Davy állított elő nátrium-hidroxid elektrolízisével. Vizes nátrium-hidroxid alkalmazásakor a bázikus hidrolízis termékei, nátrium-malonát és etanol keletkezhetnek. Hevesebben reagál vízzel, mint a kalcium, a reakcióban stroncium-hidroxid keletkezik és hidrogéngáz fejlődik. Ha a vegyület vizes oldatába ammóniát vezetnek, tetraammin-szulfáttá alakul. Az elektrolízis során a klór mellett hidrogéngáz és nátrium-hidroxid képződik, ez utóbbi a legértékesebb termék. Rosszul oldódik vízben, alkoholban, acetonban, glicerinben, , sósav, kálium- és nátrium-hidroxid vizes oldatában. Ennek vizes oldatába klórgázt vezetve ruténium-tetraoxid nyerhető. Ha eltávolítjuk az oxidréteget, reagál vízzel; ekkor alumínium-hidroxid (Al(OH)) keletkezik és hidrogéngáz szabadul fel. Nátrium-hidroxid

A nátrium-hidroxid (NaOH), lúgkő, marónátron, nátronlúg, marószóda, zsírszóda vagy marólúg fémes bázis. A higany(II)-klorid vagy a higany(II)-nitrát vizes oldatából nátrium-hidroxid vagy kálium-hidroxid hatására sárga csapadékként higany(II)-oxid válik le. Ha antimon(V)-vegyületek vizes oldatába kén-hidrogént vezetnek, az antimon-pentaszulfid narancsvörös csapadékként válik ki. A reakció során hidrogéngáz és vízben oldott lítium-hidroxid keletkezik. kevés kálium-nátrium-tartarátot tartalmazó nátrium-hidroxid-oldatot (Fehling II.) Melléktermékként ammónia és nátrium-hidroxid keletkezik. A manapság használt eljárásban nátrium-hidroxid híg vizes oldatát reagáltatják fluorral, melléktermékként nátrium-fluorid keletkezik:

2 F + 2 NaOH → OF + 2 NaF + HO

Erős oxidálószer. A nióbiumot a nátrium-hidroxid és a kálium-hidroxid olvadéka megtámadja. Nátrium-hidroxid oldat hatására a kadmium-oxidból kadmium-hidroxid csapadék keletkezik. A leggyakrabban használt lúgosítóanyagok a bórax, a nátrium-metaborát, a nátrium-karbonát, a kálium-karbonát, a nátrium-hidroxid és a kálium-hidroxid. Savakkal nagyon heves exoterm reakcióban sók és hidrogéngáz fejlődik. Higanykatód alkalmazásakor nátrium fog keletkezni a hidrogén és nátrium-hidroxid helyett. Alkoholban oldott nátrium-hidroxid és kloroform reakciójából is nátrium-formiát keletkezik. Az üvegcsövekből álló készülékbe töltött 30%-os kálium-hidroxid vizes oldatából az elektromos áram hatására a töltéssel arányos mennyiségű hidrogéngáz fejlődik, ami egy vékony csőben (kapilláris) összegyűlik, és a folyadék felszínét az összegzett árammal (áramintegrállal) arányosan tolja le. Savakkal nagyon heves exoterm reakcióban sók és hidrogéngáz fejlődik. Híg savak oldják, ekkor kén-hidrogén fejlődik. Feloldóik híg savakban, ekkor kén-hidrogén fejlődik. A fluorgáz az anódon, a hidrogéngáz pedig a katódon fejlődik. A redukálósorban a hidrogén előtt álló fémek híg savakban hidrogéngáz fejlődése közben oldódnak. Híg sósavhoz adva abból – lassan, de – elemi klór fejlődik. A (2) oxidatív vízbontó lépés alacsonyabb, körüli hőmérsékleten történik, itt fejlődik a hidrogéngáz. Hevesebben reagál vízzel, mint a kalcium, a reakcióban stroncium-hidroxid keletkezik és hidrogéngáz fejlődik. Erősen negatív standardpotenciáljának köszönhetően hevesen reagál vízzel, híg savakkal és alkoholokkal, a reakciókban a megfelelő báriumsók mellett hidrogéngáz képződik. Ha hevítik, oxigén fejlődik belőle. Ha sikerült, skill-ünk fejlődik. A folyamat során germán (GeH) és hidrogéngáz fejlődik a katódon, míg az anódból – oxigénnel reagálva – molibdén- vagy kadmium-oxid keletkezik. Ha egy szerv nem fejlődik megfelelően, feltehetően a Gárdista anyagcseréje elcsúszik. Egyelőre úgy tűnik, e szolgáltatás ha nem is fejlődik, de nem is sorvad. A hidrogént Robert Boyle fedezte fel 1671-ben, és ő írta le azt a vasreszelék és híg savak közti reakciót, amely eredményeképpen hidrogéngáz keletkezett. Vízben, híg savban, híg lúgban és szerves oldószerekben nem oldódik, ezért kiváló vázépítő. Mindez szükséges, ha a Gárdista megfelelően fejlődik. Ha ezekből csak az egyik hordozza a mutáns gént, a színtévesztés nem fejlődik ki. Ha a húgysavhoz híg salétromsavat adnak, akkor többek között alloxantinná oxidálódik. Híg savak könnyen oldják, de alkáliák nem. Vizes ammóniaoldatban oldható, de híg savakban nem. Vízben nem oldódik, de híg savakban igen. Ha oxigén jelenlétében hevítik a vegyületet, klór fejlődik. Ha vízgőz is jelen van, kén-hidrogén fejlődik. Nem fejlődik / alakul át.