Melyik az etanol konstitúciós izomere?
Az acetaldehid. A dimetil-éter. Az etil-acetát. A dietil-éter. Az ecetsav.
A B C D E
Az etanol a máj alkohol-dehidrogenáz enzimje hatására acetaldehidre bomlik, amit az acetaldehid-dehidrogenáz ecetsavvá alakít. konstitúciós képlet, egyszerűsített konstitúciós képlet, az atomok egymáshoz viszonyított térbeli elrendeződését részben tükröző egyszerű konstitúciós képlet. Az 1-propanol konstitúciós izomerje. Acetaldehid

Az acetaldehid vagy etanal (CHO vagy CHCHO) gyúlékony, jellegzetes szagú szerves vegyület. Az acetaldehid többféle módon is előállítható. Kémiailag a paraldehid az acetaldehid trimerje. Az acetaldehid normál körülmények között gyorsan tovább bomlik ecetsavra, a diszulfirám azonban gátolja az acetaldehid lebontását végző enzimet. Katalizátorként alkalmazzák az acetilénből kiinduló acetaldehid-gyártásban. A butil-amin egyik szerkezeti izomere. Etanolamin

Az etanol-amin (2-amino-etanol, monoetanol-amin) szerves vegyület, képlete HOCHCHNH. Rokon cikloalkánja a ciklopentán, bár ez nem izomere, mert kettővel kevesebb hidrogén van benne – tehát a pentén izomere. Ha az egyén etanolbontó kapacitása nagy, enzimrendszere gyorsan működik (hiperaktív), vagy az acetaldehid-dehidrogenáz lassabban működik, akkor az acetaldehid hatása jobban érvényesül. Fenil-acetaldehid

A fenil-acetaldehid tiszta állapotban mézszerűen édeskés illatú folyadék. Az iparban acetaldehid és butiraldehid aldolkondenzációjával állítják elő. A nonán konstitúciós izomerjei: A timol konstitúciós izomerje. A krotonsav konstitúciós izomerje. Konstitúciós izomerje az izopropanol vagy más néven 2-propanol. Izobután

Az izobután, metilpropán vagy 2-metilpropán egy alkán, a bután izomere. A pentánnak két összegképletű szerkezeti izomere van: az izopentán és a neopentán. A formaldehid és az acetaldehid kondenzációs reakciójával is nyerhető. Izomere a nyálkasav, mely a tejcukor oxidációjakor képződik. Jellemzően ilyen folyamat az etanol hígítása vízzel. A fahéjsav és az etanol-amin savamidja. Az alkohol káros következményeiért az egyik toxikus bomlásterméke, az acetaldehid a felelős. dimetil-éter(DME), formaldehid). Dimetil-éter

A dimetil-éter (DME, (CH)O) egy szerves vegyület, amely az éterek közé tartozik. A két szénhidrogéncsoport nevét abc-rendben kell felsorolni az "-éter" utótag előtt (például dimetil-éter, etil-vinil-éter). A dimetil-éter (DME) népszerűsége is folyamatosan növekszik. A dimetil-éter dimetil-szulfáttá alakul, ha kén-trioxiddal reagáltatják:

Egyes esetekben a dimetil-étert is felhasználják metilezésre. Az etanol és a dietil-éter általában jól oldja az aminokat. Sok nyílt láncú éter, mint például a diizopropil-éter, a divinil-éter, a dimetil-éter, a dipropil-éter színtelen, jellegzetes szagú, a nyálkahártyákat ingerlő anyag. Vízben jól oldódik, etanol és dietil-éter is feloldja. Ide tartoznak például a gyakori éterek: a dietil-éter, a tetrahidrofurán vagy az etilén-glikol-dimetil-éter. Vízben alig oldódik, de etanol, dietil-éter és kloroform jól oldja. Vízben rosszul oldódik, etanol, dietil-éter, kloroform és glicerin jól oldja. Vízben igen kevéssé oldódik, de etanol és dietil-éter jól oldja. Ekkor két molekula metanolból egy molekula víz kilépésével dimetil-éter keletkezik. Elegyedik sok szerves oldószerrel: xilol, szén-tetraklorid, dioxán, , dibutil-ftalát, növényi olajok, etanol, éter, alifás szénhidrogének. konstitúciós képlet, egyszerűsített konstitúciós képlet, az atomok egymáshoz viszonyított térbeli elrendeződését részben tükröző egyszerű konstitúciós képlet. Éter (fizika)

Az éter a XIX. A butil-amin egyik szerkezeti izomere. Az 1-propanol konstitúciós izomerje. arra gondolt, hogy a hatóanyag talán lebomlik hevítés hatására, így hidegen vonta ki a növény anyagait víz, etanol és etil-éter segítségével. Rokon cikloalkánja a ciklopentán, bár ez nem izomere, mert kettővel kevesebb hidrogén van benne – tehát a pentén izomere. A szalol színtelen és íztelen apró kristályokból áll; olvad 43 °C-on, vízben igen csekély mértékben oldódik, jobban oldja az etanol, legjobban a dietil-éter. Számos ipari dúsítási eljárást fejlesztettek ki, de csak a bór-trifluorid dimetil-éter adduktumának () frakcionált vákuumdesztillációja és a borátok oszlopkromatográfiás elválasztását használják. A nonán konstitúciós izomerjei: A timol konstitúciós izomerje. A krotonsav konstitúciós izomerje. Etil-acetát

Az etil-acetát egy szerves észtervegyület, melynek képlete CHCOOCHCH. Etil-butirát

Az etil-butirát az etanol vajsavval alkotott észtere. Helyét átvette az aceton, az metil-etil-keton és az etil-acetát. Viszonylag gyenge méreg az etanol (etil-alkohol, alkohol). (Például az „etanol” rövidebb, mint az „etil-alkohol” vagy „borszesz”.) Ezek közül néhány kitűnő oldószer (például etil-acetát, butil-acetát). Például az etanol és ecetsav (etánsav) etil-etanoáttá (etil-acetáttá) egyesül:

Az észterek képződése megfordítható folyamat. Acetonmentes körömlakklemosók is kaphatóak, az etil-acetát is ilyen. Oldószerek: Denaturált szesz, etanol (CHOH), (etil-alkohol). Például ecetsav-etil-észter (etil-acetát) előállítása:

A karbonsavészterek képződése "megfordítható" folyamat. Számos fontos, oxigéntartalmú szerves oldószer ismert, beleértve a következőket: aceton, metanol, etanol, IPA, furán, tetrahidrofurán, dietil-éter, dioxán, etil-acetát, DMF, DMSO, ecetsav és hangyasav. Alkoholfogyasztás

Az alkoholfogyasztás az etil-alkohol (továbbiakban: "alkohol", "etanol") emberi elfogyasztása, általában alkoholos italok formájában. Etanol

Az etanol ("etil-alkohol", "borszesz" vagy régiesen "borlang": CHOH) egyértékű, telített alkohol, a homológ sor második tagja a metanol után. toluol, terpentin), körömlakklemosóban és ragasztók oldószerében történő alkalmazás (aceton, metil-acetát, etil-acetát), de folttisztító (pl. Az észter név a német „essig-äther” kifejezésből ered, az etil-acetát egyik régies nevéből. Az etil-acetát gyengén poláris oldószer, amely illékony, viszonylag nem mérgező és nem higroszkópos. Az elő- és utópárlatot teljes egészében elválasztják, mivel az etil-acetát és etil-laktát, valamint a kozmaolajok is könnyen elrontják a vodka tiszta ízét. Az etil-acetátot Fischer-észterezéssel állítják elő, ecetsav és etanol reakciójával, általában savas katalizátor – például kénsav – jelenlétében. Az etil-acetoacetát (acetecetsav-etilészter), mely szerves kémiai szintézisek nagyon fontos kiindulási anyaga, előállítható diketén és etanol reakciójával. Sósborszesz

A sósborszesz víz, konyhasó, finomszesz, etil-acetát és mentolkristály felhasználásával készített alkoholos oldat. konstitúciós képlet, egyszerűsített konstitúciós képlet, az atomok egymáshoz viszonyított térbeli elrendeződését részben tükröző egyszerű konstitúciós képlet. A karbonilcsoportot tartalmazó oldószerek, mint például az aceton és etil-acetát sem kompatibilisek a reagenssel, azzal kémiai reakcióba lépnek. Az első ismert, ember által előállított szedatív (nyugtató) kémiai anyag az etanol (etil-alkohol, alkohol), amit már évezredekkel ezelőtt Mezopotámiában is alkalmaztak. A folyamatot - a szappanfőzéshez hasonlóan - elszappanosításnak nevezzük, hiszen az etil-acetát és a szappanfőzéshez használt zsírok és olajok is észterek. A következő anyagokat nem használja a növekedéshez: acetát, trimetil-amin, metanol, etanol, 2-propanol, izobutanol, 2-butanol. Vízben jól oldódik, etanol és dietil-éter is feloldja. Az etanol és a dietil-éter általában jól oldja az aminokat. Vízben alig oldódik, de etanol, dietil-éter és kloroform jól oldja. Vízben rosszul oldódik, etanol, dietil-éter, kloroform és glicerin jól oldja. Vízben igen kevéssé oldódik, de etanol és dietil-éter jól oldja. Dietil-éter

A dietil-éter (régi nevén égény) a legismertebb éter, a köznyelv egyszerűen éternek nevezi. Vízben 7% dietil-éter oldódik, az éter szobahőmérsékleten 1,3% vizet old. A dietil-éter az egyik legrégebben ismert szerves vegyület. A szalol színtelen és íztelen apró kristályokból áll; olvad 43 °C-on, vízben igen csekély mértékben oldódik, jobban oldja az etanol, legjobban a dietil-éter. A Grignard-reakciókban is alkalmazzák oldószerként dietil-éter helyett. Ide tartoznak például a gyakori éterek: a dietil-éter, a tetrahidrofurán vagy az etilén-glikol-dimetil-éter. Számos fontos, oxigéntartalmú szerves oldószer ismert, beleértve a következőket: aceton, metanol, etanol, IPA, furán, tetrahidrofurán, dietil-éter, dioxán, etil-acetát, DMF, DMSO, ecetsav és hangyasav. benzol, petroléter, dietil-éter, "n"-hexán, kloroform) jól oldódnak. Ilyen szempontból a dietil-éter és a dioxán a legfontosabb. Az éterek különösen hajlamosok peroxidok képzésére, tipikus példa a dietil-éter-peroxid keletkezése. Hideg alkoholban is rosszul oldódik, de meleg alkohol és dietil-éter jól oldja. Míg a dietil-éter vízben meglehetősen kevéssé oldódik, a dioxán higroszkópos, és a vízzel elegyedik. A Csomolungma tetején a légnyomás közelítőleg 0,333 atm, így az ábráról leolvasva a dietil-éter forráspontja kb. A dietil-éter (CHCH-O-CHCH) gyorsan párolgó és rendkívül gyúlékony, alacsony forráspontú folyadék, érzéstelenítőként alkalmazták. Bár egyesek Ramon Llull alkimista nevéhez fűződik a dietil-éter (a köznyelven csak éter) előállítása, de mégis Theophrast von Hohenheim (1493–1541), ismertebb nevén Paracelsus volt az első, aki felfedezte az éter fájdalomcsillapító, bódító hatását 1525 körül. A dietil-éter és a szén-diszulfid öngyulladási hőmérséklete kivételesen alacsony, ami rendkívül tűzveszélyessé teszi ezen oldószereket. Elegyedik sok szerves oldószerrel: xilol, szén-tetraklorid, dioxán, , dibutil-ftalát, növényi olajok, etanol, éter, alifás szénhidrogének. Az éterek, például a dietil-éter és a tetrahidrofurán (THF) oxigén és fény hatására hajlamos rendkívül robbanásveszélyes szerves peroxidokat képezni. konstitúciós képlet, egyszerűsített konstitúciós képlet, az atomok egymáshoz viszonyított térbeli elrendeződését részben tükröző egyszerű konstitúciós képlet. Éter (fizika)

Az éter a XIX. HS-t nem termelnek, erjedési termékeik többek között az etanol, hangyasav, tejsav, ecetsav. Például az etanol és ecetsav (etánsav) etil-etanoáttá (etil-acetáttá) egyesül:

Az észterek képződése megfordítható folyamat. Az etanol és az ecetsav-anhidrid reakciója: 

Az ammóniát illetve a primer és szekunder aminokat amiddá alakítja. Az etil-acetátot Fischer-észterezéssel állítják elő, ecetsav és etanol reakciójával, általában savas katalizátor – például kénsav – jelenlétében. konstitúciós képlet, egyszerűsített konstitúciós képlet, az atomok egymáshoz viszonyított térbeli elrendeződését részben tükröző egyszerű konstitúciós képlet. Az 1-propanol konstitúciós izomerje. platform vegyületekhez juthatunk (etanol, ecetsav, tejsav, borostyánkősav, aszparaginsav, glutaminsav, itakonsav és glicerin), melyekből kiindulva a biofinomítási technológiákat felhasználva gyárthatók az egyes speciális termékek. A ketén és az ecetsav reakciójában ecetsav-anhidrid keletkezik. Ecetsav

Az ecetsav, más néven etánsav szerves vegyület, képlete CHCOOH. Ecetsav-anhidrid

Az ecetsav-anhidrid a karbonsavanhidridek közé tartozó szerves vegyület. A butil-amin egyik szerkezeti izomere. Etanolamin

Az etanol-amin (2-amino-etanol, monoetanol-amin) szerves vegyület, képlete HOCHCHNH. Rokon cikloalkánja a ciklopentán, bár ez nem izomere, mert kettővel kevesebb hidrogén van benne – tehát a pentén izomere. A nonán konstitúciós izomerjei: A timol konstitúciós izomerje. A krotonsav konstitúciós izomerje. Az ecetsav felismerhető szúrós szagáról. Az ecetsav-anhidrid könnyezésre ingerel. Konstitúciós izomerje az izopropanol vagy más néven 2-propanol. Izobután

Az izobután, metilpropán vagy 2-metilpropán egy alkán, a bután izomere. A pentánnak két összegképletű szerkezeti izomere van: az izopentán és a neopentán. Ilyen lehet az alginát vagy az ecetsav. Az acetil-fluoridot ecetsav-anhidrid és hidrogén-fluorid reakciójával állítják elő, melléktermékként ecetsav keletkezik. ecetsav). Izomere a nyálkasav, mely a tejcukor oxidációjakor képződik.