Melyik hegységben találhatunk karsztformákat?
Visegrádi-hegység Börzsöny Mátra Bükk Soproni-hegység
A B C D E
A Visegrádi-hegységben, Szentendrén nyílik. A Visegrádi-hegységben, Szentendrén található. A Visegrádi-hegységben, Szentendrén található. Dömör-kapu (Visegrádi-hegység)

Dömör-kapu elnevezésű hely egyaránt található a Mecsekben és a Visegrádi-hegységben is (gyakran említik a nevét "Dömörkapu" formában is). Magyarországon egyetlen helyről ismert a Visegrádi-hegységben. A Visegrádi hegységben keresendő valahol Attila hun fővárosa. Főként a Pilisben és a Visegrádi-hegységben halad. területű Börzsöny a Visegrádi-hegység folytatása. A Visegrádi-hegység legrégebben leírt ürege. ):

A Visegrádi-hegység vulkanikus kőzetből áll. A Visegrádi-hegység harmadik leghosszabb barlangja. A Visegrádi-hegység hetedik leghosszabb barlangja. A Visegrádi-hegység ötödik leghosszabb barlangja. A Visegrádi-hegység hatodik leghosszabb barlangja. Növényvilága a Visegrádi-hegység növényvilágához kapcsolódik. A Visegrádi-hegység legdélibb hegyeinek egyike. Pest megye északnyugati részén, a tágabban értelmezett Pilis hegységben, valójában már a Visegrádi-hegység déli részén, közigazgatásilag Pomáz területén található. A Visegrádi-hegység egyik régóta ismert ürege. Magyarországi jelentősebb előfordulási tájegységei: Balaton-felvidék, Bükk, Mátra, Visegrádi-hegység, Zempléni-hegység. Szentendre a Visegrádi-hegység keleti részén helyezkedik el. A Velencei-hegységben paleozoós gránit és pala bukkan a felszínre az eocén korú andezit alól, északkeleten, a Visegrádi-hegység miocén korú andezitből áll. Aranykockákat a fennsíkon, a hegységnél és a szerpentinszerű hegységben találhatunk. Ablakos-barlang (Dömös)

Az Ablakos-barlang a Visegrádi-hegységben található barlang. Átjáró-barlang (Dömös)

Az Átjáró-barlang a Visegrádi-hegységben található barlang. Magyarországon ekkor 661, a Visegrádi-hegységben 55 pszeudokarsztos barlang volt ismert. A Börzsöny, a Mátra és a Tokaji-hegységben elterjedt kőzetalkotó ásvány. Aranykockákat a fennsíkon, a hegységnél és a szerpentinszerű hegységben találhatunk. A Börzsöny peremein rétegvízforrások is előfordulnak, de a hegységben a résvízforrások a jellemzőek. A Börzsöny hegységben ércesedett területeken realgár kristályokkal együtt narancssárga kristályait mélyfúrásokban is megtalálták. Visegrád környékén több helyen és a Börzsöny hegységben is andezit kötődésű augit kristályok találhatók. A Börzsöny hegységben ritkaságként, Fertőrákoson, Gyöngyösorosziban kalcitba és kaolinba ágyazva, Mátraszentimrén kvarccal és pirittel közös telérben, Parádsasváron dácittufa repedéseiben, Telkibányán markazittal és szfalerittel, a Velencei-hegységben pedig galenittal közösen. Térbeli helyzetük szerint megkülönböztetjük a felszíni és a felszín alatti karsztformákat. Központi-Börzsöny

A Központi-Börzsöny a Börzsöny egyik földrajzi kistája Pest és Nógrád megye területén. Magas-Börzsöny

A Magas-Börzsöny a Börzsöny hegység központi része: itt találhatók a Börzsöny legmagasabb csúcsai, köztük a 938 méter magas Csóványos. A 100 legmagasabb magyar hegycsúcs közül 9 található a Börzsönyben:

A hegység szerkezetileg négy részre tagolható: Magas-Börzsöny, Észak-Börzsöny, Nyugat-Börzsöny és Dél-Börzsöny. Nagybörzsöny a Börzsöny nyugati peremén, a Börzsöny-patak partján található. A jégkorszaki fagyaprózódás és oldás szép karsztformákat hozott létre a zirci mészkő hasadékaiban. Találhatunk egy címert is, amely arra utal, hogy Németország melyik városában lévő intézetben végezték el a fegyver minőség-ellenőrzését, próbalövését. Börzsöny (egyértelműsítő lap) 12 103-as közút

Az 12 103-as számú közút egy bő tíz kilométer hosszú, öt számjegyű országos közút Pest megyében, a Börzsöny hegységben. 12 101-es közút

A 12 101-es számú közút egy szűk két kilométer hosszú, öt számjegyű országos közút Pest megyében, a Börzsöny hegységben. Börzsöny (hegység)

A Börzsöny (, ) hegység Magyarország északi részén, Pest és Nógrád megyében fekszik. Üzemeltetők a "Börzsöny Kisvasút Nkft." A Börzsöny északkeleti lábánál fekszik. Labdarúgócsapata a Bonyhád-Börzsöny SE. Börzsöny-patak

A Börzsöny-patak vagy Börzsönyi-patak az Ipoly bal oldali mellékvize Magyarországon, a Börzsönyben. A kistáj a Börzsöny ősvulkánjának oldallejtőit foglalja magába, amelyek gyűrűszerűen helyezkednek el a Központi-Börzsöny körül. Égerlápokat:
határában találhatunk. Börzsöny (település)

Börzsöny () egykor önálló község, 1928 óta Bonyhád városrésze, a városközponttól 2,8 km-re keletre található. A Börzsöny nagy része nemzeti park. A Mátra hegységben található Mátrafüred település látványossága. Sástó

A Sástó Magyarország legmagasabban fekvő tava a Mátra hegységben. Tót-hegyes

A Tót-hegyes egy hegycsúcs a Mátra hegységben. Aranykockákat a fennsíkon, a hegységnél és a szerpentinszerű hegységben találhatunk. Kozmáry-kilátó

A Kozmáry-kilátó a Mátra hegységben, Mátrafüred közelében található. A Börzsöny, a Mátra és a Tokaji-hegységben elterjedt kőzetalkotó ásvány. Piszkés-tető

A Piszkés-tető hegy a Mátra hegységben, tengerszint feletti magassága 944 m (korábbi források szerint 946 m), ezzel a Mátra ötödik, Magyarország 17. legmagasabb hegycsúcsa. Lajosháza a Mátra hegységben, Gyöngyössolymos területén a Nagy-patak völgyében található, körülbelül ugyanannyi távolságra Galyatetőtől és Gyöngyöstől. Térbeli helyzetük szerint megkülönböztetjük a felszíni és a felszín alatti karsztformákat. Mátra 115

A Mátra 115 hosszú távú teljesítménytúra a Mátra legmagasabb csúcsain. A jégkorszaki fagyaprózódás és oldás szép karsztformákat hozott létre a zirci mészkő hasadékaiban. Találhatunk egy címert is, amely arra utal, hogy Németország melyik városában lévő intézetben végezték el a fegyver minőség-ellenőrzését, próbalövését. Mátraszentimre a Mátra hegység Felső-Mátra részén fekszik. Mátra Borbála

Mátra Borbála (Budapest, 1988. május 18. A Mátra növényfajainak listája

A Mátra területén több növényfaj él. Égerlápokat:
határában találhatunk. Mátra Múzeum

A Mátra Múzeum Gyöngyös keleti részén, a Mátra felé vezető 24. számú út mellett, az egykori Orczy-kastély épületében kapott helyet. A hét-nyolcszáz méter magasra emelt triász kori rétegek sekély, tálszerű mélyedéseibe beszivárgó vizek változatos karsztformákat alakítottak ki. esetén mindig találhatunk ellenpéldát. pegmatitos lencséket-fészkeket találhatunk. Rietiben számos templomot találhatunk. franciaperje-rét, aranyzabrét) találhatunk. A keresztülvezet rajta a Pásztó-Galyatető-Mátra-nyereg közút, a Mátra egyik fő közlekedési útvonala. A keresztülvezet rajta a Pásztó-Galyatető-Mátra-nyereg közút, a Mátra egyik fő közlekedési útvonala. A Mátra alatt (szeptember 28.) A legtöbbször a Bükk hegységben észlelték. Endemikus flóraelem, csak a Bükk-hegységben él. Aranykockákat a fennsíkon, a hegységnél és a szerpentinszerű hegységben találhatunk. Máramaros megyében, a Bükk-hegységben, Felsőboldád és Bikácfalva között fekvő település. A Bükk hegységben Nagyvisnyó közelében ismeretes jelentős ércesedés oxidációs zónáiban találtak smithsonitot. Magyarországon különösen elterjedt a Bükk hegységben, de a Mátrában is megtalálhatóak állományai. Megtalálható a Mátrában, a Bükk-vidék területén, a Bakonyban és a Zempléni-hegységben. Füzérkő vára

Füzérkő vára mára elpusztult vár a Bükk hegységben, Bükkzsérctől északra fekszik. Sziklás völgyekben, mohás falakon fordul elő a Pilisben, a Bükk-vidéken és a Zempléni-hegységben. Máramaros megyében, a Bükk-hegységben, a Bikácza patak forrásánál, Hadadnádasd és Somfalu között fekvő település. A hegységben a következő fafajták találhatóak: jegenyefenyő, vörösfenyő, feketefenyő, erdeifenyő, bükk, tölgy, szilfa, juharfa, kőrisfa, cserfa. Magyarországon a Bükk hegységben és a Tornai karszton, valamint a Kőszeg és Tapolca környékén található meg. Érdekes, őslénytani maradványai a csíkos egér "(Sicista subtilis betulina)", amely a Bükk hegységben már kihalt egérfaj. Térbeli helyzetük szerint megkülönböztetjük a felszíni és a felszín alatti karsztformákat. Ekkor újabb hutás falvak létesültek a Bükk hegységben és a Mátrában: Répáshuta "(Répašska Huta)", Bükkszentkereszt "(Nová Huta)". Nyomvonalának körülbelül az első fele a Bükk hegység nyugati és északi részén, folytatása az Upponyi-hegységben húzódik. A jégkorszaki fagyaprózódás és oldás szép karsztformákat hozott létre a zirci mészkő hasadékaiban. a Bükk-hegységben, igen szép vidéken fekszik.”

Itt működött az utolsó bükki üveghuta 1897-ig, Schusselka Gusztáv csődbe meneteléig. Románia területén a Krasznába ömlő patakok a Meszes- és a Bükk-hegységben eredő Balkány, Homoród, Tálna és Terep patak. Szaporodó kolóniái hazánkban az Északi-középhegységben vannak, a Bükk-vidéken, az Aggteleki-karszton, valamint a Dunántúlon a Gerecse hegységben. Találhatunk egy címert is, amely arra utal, hogy Németország melyik városában lévő intézetben végezték el a fegyver minőség-ellenőrzését, próbalövését. A Vértesben, a Budai-hegységben, a Pilisben, a Bükk-vidéken és az Aggtelek-Rudabányai-hegységben a triász időszaki kőzetek az uralkodóak, de az utóbbi háromban jura időszaki kőzetek is előfordulnak. A népesség a középső paleolitra megnőhetett, mivel a Pilis hegységben több lelőhely, míg a Bükk-vidéken egész lelőhely-góc található. Róla nevezték el a Bükk hegységben, Lillafüred közelében levő Király Lajos-barlangot, mivel nagy szerepet játszott a miskolci barlangkutatás fellendítésében. Itteni populációi egyébként foltszerűen elszigeteltek, a Pilisben, a Budai-hegységben, a Börzsönyben, a Bükk-vidéken, valamint a Duna-Tisza közén fordulnak elő. A Soproni-hegység és a Kőszegi-hegység között. Aranykockákat a fennsíkon, a hegységnél és a szerpentinszerű hegységben találhatunk. Magyarországon a Soproni-hegységben és a Balfi-dombvidéken él. Florisztikai kutatásai különösen a Fertő-melléki területen, a Soproni-dombvidéken és a Soproni-hegységben jelentősek. A Soproni-hegység Magyarország legidősebb kristályos röghegysége. Északi irányból dél felé haladva a vidéket alkotó kistájak: Lajta-hegység, Vulka-medence, Fertőmelléki-dombság, Soproni-medence, Rozália-hegység, Soproni-hegység, Bucklige Welt, Borostyánkői-hegység, Kőszegi-hegység, Kőszeghegyalja és Vas-hegy. A középtáj középhegységi részei (Soproni-hegység, Kőszegi-hegység, Vas-hegy) jóformán lakatlanok. A Soproni-hegységben felszínközeli (soproni gneisz formáció), sőt kibúvásos lelőhelyei is vannak, de mélyfúrásból az Alföldön is ismert. Oroszországban az Ural-hegység vidékén és a Kaukázus-hegységben. Az Osilinka-hegységben fakad, ami az Omineca-hegység része. Magyarország területén felszínen vagy felszínközelben csak a központi-alpi egység területén, a Soproni-hegységben és a Kőszegi-hegységben található. A Soproni-hegységben, Soprontól 12 km-re délnyugatra fekvő, alpesi jellegű falu. Telepített állományai ismertek a Zempléni- és a Soproni-hegységben, továbbá Zalacsány környékén. Ennek kistájai északról dél felé haladva: Fertőmelléki-dombság, Soproni-medence, Soproni-hegység, Kőszegi-hegység, Kőszeghegyalja, Vas-hegy, Pinka-sík, Felső-Őrség és Vasi-Hegyhát. Aranykockákat a hegység tetején, a tengerparton és a nyugati tengerpart szirtjénél találhatunk. A tájvédelmi körzet a Soprontól nyugatra eső Soproni-hegység területe. Felsőpulyától 16 km-re északra, a Soproni-hegység közelében fekszik. Felsőpulyától 12 km-re északra a Soproni-hegység közelében fekszik. Magyarországon a Soproni-hegység területén a Hidegvíz-völgyben (Soproni Tájvédelmi Körzet), a Kőszegi-hegységben (Kőszegi Tájvédelmi Körzet) és a Vendvidéken Szakonyfalu, Kétvölgy és Alsószölnök mellett (Őrségi Nemzeti Park) ismerték előfordulásait, azonban ezekről a helyekről 1999-re kipusztult. Soprontól dél–délnyugatra, a magyar határ közelében, Felsőpulyától északra, a Soproni-hegységben található. Magyarországon a Zempléni-hegységben, a Mátrában, a Karancson, a Börzsönyben, a Cserháton, a Naszályon, a Bakonyban, a Soproni-hegységben, a Kőszegi-hegységben és a Zselicben fordul elő. Soproni-hegység

A Soproni-hegység (németül "Ödenburger Gebirge" vagy "Brennberger Hügelland") az Alpokalja egyik, az osztrák–magyar határon átívelő kistája Győr-Moson-Sopron megye, illetve Burgenland területén. Felsőpulyától 18 km-re északra a Soproni-hegység déli lábánál fekszik. Felsőpulyától 15 km-re északra a Soproni-hegység déli lábánál fekszik. A Soproni-hegység lábánál fekszik, a legközelebbi város Sopron (4 km).