A pozitív externáliák a társadalmi határhaszon – görbét
nem változtatja meg. a piaci keresleti görbe fölé, a piaci keresleti görbétől balra, lefelé tolja el.
A B C
Forgassuk meg a görbét egy, a síkjában fekvő, de a görbét nem metsző "t" egyenes körül "α" szöggel. Ez társadalmi feszültségeket okoz és halmoz fel, amely időnként robbanásszerűen változtatja meg a társadalmat. Gondoljunk az externáliák internalizálására. A hasnyálmirigy enzim- és bikarbonát- kiválasztását nem változtatja meg. Egyes esetekben ez nem változtatja meg a mondat modalitását. externáliák, amelyeket általában, mint pénzben nem kifejezhető „nem vagyoni érték” vesznek figyelembe. Az élelmiszerek színét és ízét nem változtatja meg. Sós víz nem változtatja meg az eredeti tulajdonságait. A távmunka végzés a munkavállaló munkajogi státuszát nem változtatja meg. A nagyítás nem változtatja meg a kép perspektíváját ("távlat"át). A határhaszon elmélete. A tudás hiábavaló, ha nem változtatja meg az egyén életét. A határhaszon jele az angol "marginal utility" (határhaszon) kifejezésből eredően MU. Határhaszon-elmélet

határhaszon-elmélet avagy szubjektív értékelmélet a neoklasszikus közgazdaságtan alapvetése. Fizikai jelenségekkel határozhatunk meg néhány görbét. A negatív érzelmekkel ellentétes cselekvés visszahat az érzelmekre és pozitív irányba változtatja azokat. Ez csak dicsősége a dolognak, de a dolgot nem változtatja meg. Ahhoz, hogy a határhaszon pozitív nagyságot vegyen fel, az szükséges, hogy a jószágkészlet korlátolt mennyiségben álljon a fogyasztó rendelkezésére. A jó oldalán harcolók között a főhős kivételével elképzelhető áldozat vagy akár haláleset is, ez azonban összességében az események vezetésének optimista, pozitív lezárását nem változtatja meg. De a tudás hiábavaló, ha nem változtatja meg az ember életét. A fiziológiás adrenalinmennyiség csak a véreloszlást változtatja meg, és nem eredményez vérnyomásemelkedést. A minimax algoritmus ilyetén történő optimalizálása nem változtatja meg a kapott végeredményt. Eltörve sem változtatja meg a színét. „Nem vagyok naiv, tudom, hogy egy album vagy dal nem változtatja meg a világot. A pitvarokra nem hat, nem változtatja meg az atrioventricularis (pitvar formula_1kamra irányú) vezetési sebességet. A piaci keresleti görbe az egyéni görbék egyszerű összegeként adódik. Marshall figyelmet keltett grafikus ábrázolásaival (keresleti görbe, kínálati görbe). A piaci keresleti görbe negatív meredekségének köszönhetően pedig a Pareto-hatékony mennyiség el fog maradni a magánpiaci szereplők számára optimális mennyiségtől. Keresleti görbéje tehát pozitív meredekségű. Az elméletnek azon állítását, mely szerint a társadalmi keresleti görbe az egyéni keresleti görbék összege lenne és az élvezeteknek a mennyiség növekedése miatti csökkenését követve negatív hajlású, a bírálók szerint szintén hamis. Tükrözzük ugyanis a kék görbét a minimumhelyét érintő vízszintes egyenesre (piros görbe). Grafikusan a piaci egyensúly a keresleti és a kínálati függvény metszéspontjaként szemléltethető. (Hiszen a rezervációs árak görbéje, a keresleti görbe a határköltséggörbe fölött helyezkedik el.) A görbe definíciója:

vagy általában

A görbét előtte Fermat és Grandi is tanulmányozta. Alapjául a munkaköri követelmények, a munka tartalma vagy a munkaerő-piaci keresleti kínálati viszonyok szolgáltatnak. A "keresleti függvény" vagy "keresleti görbe" az az összefüggés, amely minden lehetséges árhoz a hozzá tartozó keresett mennyiséget – vagyis az erre az árra jutó keresletet – rendeli. A piaci árat az összkibocsátásnak az inverz keresleti függvénybe való helyettesítésével kaphatjuk meg:

formula_28

Ha a fagylalt piacát tökéletes verseny jellemezné, akkor az egyensúlyi ár-kibocsátás kombináció a piaci keresleti függvény és a határköltséggörbe metszéspontjában lenne. A keresleti görbe ugyanis alapvetően azért negatív hajlású, mert az ár csökkenésével olyan társadalmi rétegek is hozzájuthatnak az áru fogyasztásához, akik magasabb áron nem tudták volna megvásárolni. A görbe parametrikus egyenlete:

A P és P bizonyos elhelyezkedése önmagát metsző vagy csúcsos görbét eredményezhet. Például rajzolható negyedfokú Bézier-görbe a Cairo programmal is, holott az csak harmadfokú Bézier-görbét használ. Ez közvetlenül látható a Bézier-görbét leíró függvény deriváltjából:

A másodfokú Bézier-görbe egyben egy parabolaív is. A görbét úgy konstruálják, hogy a valós szakaszokon kívül eső részeken a görbe menti integrál a nullához tartson. Az eredményül kapott görbe pontjait formula_10 alakban kapjuk meg és a görbét formula_5 polárkoordinátás függvény grafikonjának tekinthetjük. Gondoljunk az externáliák internalizálására. A határhaszon elmélete. Marshall alkotta meg azt a máig "Marshall-keresztnek" nevezett alakzatot, amelynek lényege, hogy a piacon az egyensúlyi ár és mennyiség a negatív meredekségű keresleti és a – rövid távon – pozitív meredekségű kínálati görbe metszéspontjában határozódik meg. Egy piaci szegmens a piac azon kisebb része, melyeket azonos keresleti tulajdonságokkal rendelkező személyek vagy szervezetek építenek fel. Ha egy jószág kereslete és kínálata egyenlő (vagyis a keresleti és a kínálati függvény metszéspontjában vagyunk), piaci egyensúlyról beszélhetünk. Ha egy jószág kereslete és kínálata egyenlő (vagyis a keresleti és a kínálati függvény metszéspontjában vagyunk), piaci egyensúlyról beszélhetünk. Tudjuk azonban, hogy "p" a keresleti függvény, formula_1 magyarázó változója; a piaci folyamatok pedig a keresletet egyenlővé teszik a kínálattal. Keresleti görbéje tehát pozitív meredekségű. Ez a lefelé irányuló légmozgás tolja felfelé a madarat. A piaci keresleti görbe az egyéni görbék egyszerű összegeként adódik. A Panner a sztereo set up-oknál a balance-ot tolja el jobbra -balra állítható sebességgel. Grafikusan a piaci egyensúly a keresleti és a kínálati függvény metszéspontjaként szemléltethető. Például az

utasítás úgy ad értéket "x"-nek, hogy az "y"-t két bittel balra tolja el. A piaci keresleti görbe negatív meredekségének köszönhetően pedig a Pareto-hatékony mennyiség el fog maradni a magánpiaci szereplők számára optimális mennyiségtől. Alapjául a munkaköri követelmények, a munka tartalma vagy a munkaerő-piaci keresleti kínálati viszonyok szolgáltatnak. A glokalizáció társadalmi nyeresége sem elhanyagolható, hiszen a piaci versengés növekedése általában a termékek árait lefelé nyomja, ami a fogyasztók érdekeit szolgálja. A piaci árat az összkibocsátásnak az inverz keresleti függvénybe való helyettesítésével kaphatjuk meg:

formula_28

Ha a fagylalt piacát tökéletes verseny jellemezné, akkor az egyensúlyi ár-kibocsátás kombináció a piaci keresleti függvény és a határköltséggörbe metszéspontjában lenne. A hitelminősítők adósosztályzataikat gyakran a piaci várakozásokat tükröző, pozitív, negatív, vagy semleges kilátással látják el. Gondoljunk az externáliák internalizálására. A határhaszon elmélete. Egy piaci szegmens a piac azon kisebb része, melyeket azonos keresleti tulajdonságokkal rendelkező személyek vagy szervezetek építenek fel. Ha egy jószág kereslete és kínálata egyenlő (vagyis a keresleti és a kínálati függvény metszéspontjában vagyunk), piaci egyensúlyról beszélhetünk. Ha egy jószág kereslete és kínálata egyenlő (vagyis a keresleti és a kínálati függvény metszéspontjában vagyunk), piaci egyensúlyról beszélhetünk. Tudjuk azonban, hogy "p" a keresleti függvény, formula_1 magyarázó változója; a piaci folyamatok pedig a keresletet egyenlővé teszik a kínálattal. A vonaltól jobbra felfelé elhelyezkedő elemek nemfémek, míg balra lefelé a fémek találhatók. A határhaszon jele az angol "marginal utility" (határhaszon) kifejezésből eredően MU. Határhaszon-elmélet

határhaszon-elmélet avagy szubjektív értékelmélet a neoklasszikus közgazdaságtan alapvetése. A Cournot-duopólium jellemzői:

Jelölje formula_1 a két vállalat által előállított jószág piaci keresleti függvényét, ahol "p" a jószág ára. Ahhoz, hogy a határhaszon pozitív nagyságot vegyen fel, az szükséges, hogy a jószágkészlet korlátolt mennyiségben álljon a fogyasztó rendelkezésére. Ismétlődő jelsorozatok révén megerősítette, hogy a szöveg jobbról balra, fentről lefelé halad, és az oldalak is jobbról balra követik egymást. Ha a jószág piacának összes eladója (vállalata) határköltség-alapú árképzést alkalmaz, akkor piaci egyensúlyban a jószághoz tartozó ár-kibocsátás kombináció éppen a piaci keresleti függvény és a határköltséggörbe metszéspontjában lesz. Harmadrészt a töretlen „fejlődés” gondolata az egyes gazdasági szereplők viselkedésére is vonatkoztatható, ami jelentősen befolyásolta és egyszerűsítette a problémák matematikai modellezését: a folytonos és differenciálható határhaszon-, keresleti, kínálati stb.