Melyik talajfőtípusba tartozik a fekete rendzina genetikai talajtípus? 
kőzethatású talajok barna erdőtalajok réti talajok váztalajok
A B C D
Az uralkodó talajtípus mellett kisebb foltokban rozsdabarna erdő-, réti-, illetve mezőgazdasági talajok is előfordulnak. A meghatározó talajtípus a feketeföld, de a hegység lejtőin előfordul barna erdőtalaj, valamint rendzina, földes kopár talaj "(regoszol)" és köves váztalaj "(litoszol)" karbonátos szubsztrátumon is. Talaja váztalaj, illetve rendzina. A község területén genetikai talajtípus szerint 3 talaj található: réti talaj; fiatal, nyers öntéstalaj; illetve sztyeppesedő réti szolonyec. A vályogon képződött talaj a legkedvezőbb termőképességű talajok közé tartozik. A dombhátak között fekvő völgyekben a fekete színű réti talajok elterjedtek. A hegy talaja törmelékes barna erdőtalaj, helyenként rendzina. A Földön nagyon sok talajtípus található. Valahogy egymásba voltak gabalyodva és nem tudtam megmondani melyik fej melyik testhez tartozik. Genetikai talajtípus szerint, a terület központi részét képező égerláp alatt enyhén tőzeges, kotusodó láptalaj található, ez a védett terület szélén réti talajokba megy át. Fekete-Afrikához tartozik. Az újabb eljárás során tanúkihallgatást kellett róla tartani, hogy melyik a Fehér- és melyik a Fekete-Tisza. Fogai vizsgálatával ki lehet deríteni melyik fajhoz tartozik. Solange ugyan feljegyezte a prelűdök nevét, azonban anélkül, hogy jelezte volna melyik névhez melyik prelűd tartozik. Talaja sekély, kőtörmelékes rendzina, sziklás-köves váztalaj, illetve erubáz. A Maros és patakok árterületein ártéri- és öntéstalajok-, a horda-lékkúpokon agyagbemosódásos barna-, lúgos- és iszapos talajok-, a hegyek lejtőin fekete, de nem humuszos és kevésbé lúgos barna talajok-, a magas hegyvidéken erdő alatti talajok vannak. Nem tudjuk milyen fajhoz tartozik és melyik bolygón honos. Nagy nevetések közben találgatják, hogy melyik kép kihez tartozik. Azt azonban, hogy melyik szín kihez tartozik, nem tudni. A déli területeken és a Fekete-víz medrétől délre találhatók, ezek közepesen kötött és laza talajok. A kaszt meghatározása az étkezés mellett más körülményeken is múlik, de genetikai háttere is van annak, hogy melyik apától származó utódok inkább melyik kasztba kerülnek. Phytoplasma-faj tartozik, jól megkülönböztethető biológiai, fitopatológiai és genetikai tulajdonságokkal. Minden esetben csak annyi a kérdés, hogy melyik tartozik az alapszókincsbe. Magyarországon a meredek dolomitgerinceken, letöréseken fejlődik ki; talaja váztalaj vagy vékony rendzina. A Marcali löszháton leggyakrabban előforduló talajtípus az agyagbemosódásos barna erdőtalaj. Riolittufán kialakult barna erdőtalajok. A meghatározó talajtípus a feketeföld, de a hegység lejtőin előfordul barna erdőtalaj, valamint rendzina, földes kopár talaj "(regoszol)" és köves váztalaj "(litoszol)" karbonátos szubsztrátumon is. Legelterjedtebbek az agyagbemosódásos barna erdőtalajok (37%) és a barnaföldek (28%), ezek mellett szórványosan csernozjom barna erdőtalajok (7%) és pszeudoglejes barna erdőtalajok (2%) is előfordulnak. A hegy talaja törmelékes barna erdőtalaj, helyenként rendzina. A legelterjedtebb talajtípusok az agyagbemosódásos barna erdőtalajok (a terület 47%-án), a pszeudoglejes barna erdőtalajok (28%), a savanyú, nem podzolos barna erdőtalajok (10%) és a barnaföldek (9%). Az erdők alatt barna erdőtalajok képződtek. A településre három talajtípus jellemző: barna erdőtalaj, kilúgozott csernozjom és a barna föld. Barna erdőtalajok csak délen és Östergötlandban vannak. A városrész környékén a barna erdőtalajok a legelterjedtebbek. A következő sávot az agyagbemosódásos barna erdőtalajok alkotják. A következő sávot az agyagbemosódásos barna erdőtalajok alkotják. A hegység legnagyobb részén agyagbemosódásos barna erdőtalajok találhatóak. A Marcali löszháton leggyakrabban előforduló talajtípus az agyagbemosódásos barna erdőtalaj. Ezenkívül a kistáj déli és nyugati sávjában gyakoriak még az agyagbemosódásos barna erdőtalajok (18%), Pereszteg térségében pedig a csernozjom barna erdőtalajok (12%). Az agyagbemosódásos barna erdőtalajok gyakorisága dél felé nő. Barna erdőtalaj, agyagbemosódásos barna erdőtalaj, rendzina, köves és földes kopárok, helyenként homokos-agyagos üledékek alkotják, lösztakaróval. A vályogosodott lösszel borított dombhátakat agyagbemosódásos barna erdőtalajok fedik. A rendzina, illetve az északibb kitettségeken a zárt tölgyerdők barna erdőtalaja a legjellemzőbb. Keleti területein az agyagbemosódásos barna erdőtalajok (51%), nyugati vidékein a pszeudoglejes barna erdőtalajok (38%) a jellemzőek, a kistáj északi sávjában foltokban barnaföldek (2%) alkotják a talajtakarót. A Sopronhoz közeli, északnyugati hegylábon agyagbemosódásos barna erdőtalajok borítják a felszínt. A homokos, kavicsos hordalékkúp-síkságon barnaföldek és csernozjom barna erdőtalajok vannak. Talaja főként löszön kialakult barna erdőtalaj, de előfordul mészkövön, dolomiton kialakult rendzina és homokkövön, márgán képződött barna erdőtalaj is. Nagykanizsától nyugatra és délkeletre megjelennek az erősen kötött pszeduglejes barna erdőtalajok. A kistáj jellemző talajai az agyagbemosódásos barna erdőtalajok (80%) és a barnaföldek. A felszín csaknem egészét különféle erdőtalajok borítják, így agyagbemosódásos barna erdőtalajok (a magyarországi terület 66%-án), barnaföldek (16%) és rendzinatalajok (16%). Az uralkodó talajtípus mellett kisebb foltokban rozsdabarna erdő-, réti-, illetve mezőgazdasági talajok is előfordulnak. A község területén genetikai talajtípus szerint 3 talaj található: réti talaj; fiatal, nyers öntéstalaj; illetve sztyeppesedő réti szolonyec. A dombhátak között fekvő völgyekben a fekete színű réti talajok elterjedtek. A nyers öntések részaránya 13%, az öntés réti talajok 57%, a réti talajok 6%. A folyóvizek völgytalpait lecsapolt síkláptalajok (5%), lápos réti talajok (3%) és réti talajok borítják. A tőzegtavak környékén réti és lápos réti talajok alakultak ki. Talajai a réti és szikes talajok. A síkvidéken különböző réti talajok találhatóak. Talajai jó termőképességű csernozjomok, réti csernozjomok, kisebb részben réti öntéstalajok és réti talajok. Az uralkodó csernozjom barna erdőtalajok mellett réti, szolonyeces réti, réti csernozjom talajok jellemzik. Szórványosan találhatóak barnaföldekkel borított területek (1%), valamint a hátság patakvölgyeiben réti talajok és lápos réti talajok (1-1%). Közös vonásaik, hogy létrejöttüket a kedvező vízellátottság segítette, talajukat pedig tőzeges síklápok, lápos réti talajok, valamint réti talajok alkotják. A védett terület jellemzői a réti „szolonyec” és sztyeppesedő réti szolonyec talajok. Az öntéstalajok peremterületein réti talajok alakultak ki. Réti talajok, amelyek kisebb művelésekre is kiválóak. Genetikai talajtípus szerint, a terület központi részét képező égerláp alatt enyhén tőzeges, kotusodó láptalaj található, ez a védett terület szélén réti talajokba megy át. A folyók mentének jellemzői pedig a réti talajok. A község földjeinek talaját elsősorban réti talajok alkotják. A völgyekben alluviális réti- vagy lápos talajok találhatók. A talajtakaró 98%-át réti talajok teszik ki. Talaja futóhomok, humuszos homok és lápos réti talajok. talpát öntéstalajok fedik: réti talajok (2%), réti öntéstalajok és nyers öntéstalajok (1-1%). A falu határában a lápos réti talajok a jellemzőek. A réti talajok termékenysége kedvező, a szántóföldi művelés színterei. A podzolos réti barnaföldek jó potenciális termőképességgel rendelkező talajok. A meghatározó talajtípus a feketeföld, de a hegység lejtőin előfordul barna erdőtalaj, valamint rendzina, földes kopár talaj "(regoszol)" és köves váztalaj "(litoszol)" karbonátos szubsztrátumon is. Talaja váztalaj, illetve rendzina. A község területén genetikai talajtípus szerint 3 talaj található: réti talaj; fiatal, nyers öntéstalaj; illetve sztyeppesedő réti szolonyec. Talaja: meszes, dolomitos kőzetek, váztalajok. A hegy talaja törmelékes barna erdőtalaj, helyenként rendzina. A Földön nagyon sok talajtípus található. Valahogy egymásba voltak gabalyodva és nem tudtam megmondani melyik fej melyik testhez tartozik. Genetikai talajtípus szerint, a terület központi részét képező égerláp alatt enyhén tőzeges, kotusodó láptalaj található, ez a védett terület szélén réti talajokba megy át. A váztalajok tulajdonságait az alapkőzet fajtája határozza meg. Fekete-Afrikához tartozik. Az újabb eljárás során tanúkihallgatást kellett róla tartani, hogy melyik a Fehér- és melyik a Fekete-Tisza. Fogai vizsgálatával ki lehet deríteni melyik fajhoz tartozik. Solange ugyan feljegyezte a prelűdök nevét, azonban anélkül, hogy jelezte volna melyik névhez melyik prelűd tartozik. Talaja sekély, kőtörmelékes rendzina, sziklás-köves váztalaj, illetve erubáz. Nem tudjuk milyen fajhoz tartozik és melyik bolygón honos. Nagy nevetések közben találgatják, hogy melyik kép kihez tartozik. Azt azonban, hogy melyik szín kihez tartozik, nem tudni. A kaszt meghatározása az étkezés mellett más körülményeken is múlik, de genetikai háttere is van annak, hogy melyik apától származó utódok inkább melyik kasztba kerülnek. Phytoplasma-faj tartozik, jól megkülönböztethető biológiai, fitopatológiai és genetikai tulajdonságokkal. Minden esetben csak annyi a kérdés, hogy melyik tartozik az alapszókincsbe. Magyarországon a meredek dolomitgerinceken, letöréseken fejlődik ki; talaja váztalaj vagy vékony rendzina. A Marcali löszháton leggyakrabban előforduló talajtípus az agyagbemosódásos barna erdőtalaj. A rendzina, illetve az északibb kitettségeken a zárt tölgyerdők barna erdőtalaja a legjellemzőbb. Azt azonban még nem tudni bizonyosan melyik felosztásba is tartozik a szofista. A különböző hagyományokban nem értenek egyet abban, hogy melyik gyakorlat hova tartozik.