Az alábbiak közül melyik molekula tartalmaz összesen egy szigma- és két pi-kötést?
C 2 H 2 CO 2 O 2 SO 2 CO
A B C D E
A foszforatomok az öt vegyértékelektronjuk közül néggyel szigma-kötést létesítenek, az ötödikkel pi-kötést alkotnak a tetraéderek csúcsán található oxigénatomokkal, ennek a kötésnek a kötésrendje körülbelül 2. A szén-dioxid molekula (O=C=O) két kettős kovalens kötést tartalmaz és egyenes az alakja. A szén-monoxid molekulában a szénatom két párosítatlan elektronja és az oxigénatom párosítatlan elektronjai egy szigma-, és egy pi-kötést létesítenek. Az allének központi, sp hibridizációs állapotú szénatomja két szigma- és két pi-kötést létesít a két szomszédos, sp-hibridizált szénatommal. Végeredményben egy szigma és két pi-kötés jön létre. A kettős kovalens kötés egy szigma, és egy pi-kötésből áll; a hármas kovalens kötés pedig egy szigma és két pi-kötésből. A kötésrend tekintetében az egyszeres kötésben egy szigma-kötés van, a kettős kötések egy szigma- és egy pi-kötésből állnak, a hármas kötésben pedig egy szigma- és két pi-kötés található. Az oxigén egyik nemkötő elektronpárja az enolos szénatom pi-kötőelektronpárjával konjugációba lép, az oxigénatom egyik nemkötő elektronpárja és a C=C kötés pi elektronpárja az előbb említett 3 atomra delokalizálódnak, ennek következtében csökken a hidroxilcsoport oxigénjének elektronsűrűsége, ami az O−H szigma-kötést tovább polarizálja. A hexaklórbenzol, szén-tetraklorid pedig szerves, noha nem tartalmaz C-H kötést. Az átfedő atompályák különbözőek lehetnek és két típusuk van: szigma és pi. Ekkor két molekula furfurol egy molekula furfurilalkohollá és egy molekula furán-2-karbonsavvá, illetve annak sójává alakul. A reakcióban karbonsavak keletkeznek, 1-buténből egy molekula hangyasav és egy molekula propionsav, 2-buténből két molekula ecetsav. Léteznek olyan definíciók, amelyek C-C kötést tartalmazó, illetve C-H kötést tartalmazó molekulákat tekintik szervesnek. Bár a két molekula ugyanannyi atomból áll és ugyanannyi kötést tartalmaz, a metilciklopentán energiaszintje magasabb, mint a ciklohexáné. Az egyik zsírsav általában egy vagy több cisz kettős (pi-) kötést (telítetlen zsírsav) tartalmaz, és emiatt a szénhidrogén lánca megtörik. Molekulája egy kétszeres kötést tartalmaz. Két sztereoizomerje van, a két királis molekula az (R)-(−)-2-butanol és a(S)-(+)-2-butanol, ezek aránya a 2-butanolban 1:1. A homonukleáris kétatomos molekulákban a σ* ("szigma csillag") lazítópályáknak – a szigma-kötéshez hasonlóan – nincs csomósíkjuk a két atommag síkjában, míg a π* ("pi csillag") pályáknak – a pi-kötéssel egyező módon – van egy, a két atommagon átmenő csomósíkja is. Az oxálsav egyhajlású prizmákban kristályosodik, amelyek két molekula kristályvizet tartalmaznak (·2 ). Az inorganikus pirofoszfát is tartalmaz egy makroerg kötést. A jobb oldali kénatomnál a 2-es szám után jelezhetjük, hogy 4 vegyértékű: 2λ, ill. hogy két kettős kötést tartalmaz: 2δ. Ezzel egyidejűleg a két p-pálya is (ugyanabban a síkban) közel kerül egymáshoz, és együtt egy pi-kötést alkotnak. Kétszeres kötést tartalmaz. Abban az esetben beszélhetünk pi-kötésről, ha a kötés síkszimmetrikus és a szigma-kötés tengelye a pi-kötés szimmetriasíkján fekszik. Abban az esetben beszélhetünk pi-kötésről, ha a kötés síkszimmetrikus és a szigma-kötés tengelye a pi-kötés szimmetriasíkján fekszik. A foszforatomok az öt vegyértékelektronjuk közül néggyel szigma-kötést létesítenek, az ötödikkel pi-kötést alkotnak a tetraéderek csúcsán található oxigénatomokkal, ennek a kötésnek a kötésrendje körülbelül 2. A szén-monoxid molekulában a szénatom két párosítatlan elektronja és az oxigénatom párosítatlan elektronjai egy szigma-, és egy pi-kötést létesítenek. Az allének központi, sp hibridizációs állapotú szénatomja két szigma- és két pi-kötést létesít a két szomszédos, sp-hibridizált szénatommal. Végeredményben egy szigma és két pi-kötés jön létre. A kettős kovalens kötés egy szigma, és egy pi-kötésből áll; a hármas kovalens kötés pedig egy szigma és két pi-kötésből. A kötésrend tekintetében az egyszeres kötésben egy szigma-kötés van, a kettős kötések egy szigma- és egy pi-kötésből állnak, a hármas kötésben pedig egy szigma- és két pi-kötés található. A szén-dioxid molekula (O=C=O) két kettős kovalens kötést tartalmaz és egyenes az alakja. Az átfedő atompályák különbözőek lehetnek és két típusuk van: szigma és pi. Bár a két molekula ugyanannyi atomból áll és ugyanannyi kötést tartalmaz, a metilciklopentán energiaszintje magasabb, mint a ciklohexáné. Az egyik zsírsav általában egy vagy több cisz kettős (pi-) kötést (telítetlen zsírsav) tartalmaz, és emiatt a szénhidrogén lánca megtörik. Molekulája egy kétszeres kötést tartalmaz. Ekkor két molekula furfurol egy molekula furfurilalkohollá és egy molekula furán-2-karbonsavvá, illetve annak sójává alakul. A homonukleáris kétatomos molekulákban a σ* ("szigma csillag") lazítópályáknak – a szigma-kötéshez hasonlóan – nincs csomósíkjuk a két atommag síkjában, míg a π* ("pi csillag") pályáknak – a pi-kötéssel egyező módon – van egy, a két atommagon átmenő csomósíkja is. Egy KO molekula egy molekula CO-vel reagál, de csak 0,75 oxigénmolekula keletkezik. A reakcióban karbonsavak keletkeznek, 1-buténből egy molekula hangyasav és egy molekula propionsav, 2-buténből két molekula ecetsav. Az inorganikus pirofoszfát is tartalmaz egy makroerg kötést. Diszén-monoxid

A diszén-monoxid (CO) rendkívül reakcióképes, két szén- és egy oxigénatomot tartalmazó molekula. Ezzel egyidejűleg a két p-pálya is (ugyanabban a síkban) közel kerül egymáshoz, és együtt egy pi-kötést alkotnak. Kétszeres kötést tartalmaz. Abban az esetben beszélhetünk pi-kötésről, ha a kötés síkszimmetrikus és a szigma-kötés tengelye a pi-kötés szimmetriasíkján fekszik. Abban az esetben beszélhetünk pi-kötésről, ha a kötés síkszimmetrikus és a szigma-kötés tengelye a pi-kötés szimmetriasíkján fekszik. A szigma-kötés kötési energiája nagyobb, mint a pi-kötésé. Elektrofil addíció

Az elektrofil addíció olyan szerves kémiai addíciós reakció, melynek során egy vegyületben egy pi-kötés felszakad, és két új szigma-kötés alakul ki. Molekulája kétatomos (N), benne háromszoros kovalens kötés van, melyből egy szigma-kötés és kettő pi-kötés. A molekulapálya-elmélet szerint mindkét oxigénatom szigma-kötéssel kapcsolódik a nitrogénatomhoz, továbbá a nitrogén- és az oxigénatomoknak a molekula síkjára merőleges p pályáiból delokalizált pi-kötés alakul ki. A szén-dioxid molekula (O=C=O) két kettős kovalens kötést tartalmaz és egyenes az alakja. A foszforatomok az öt vegyértékelektronjuk közül néggyel szigma-kötést létesítenek, az ötödikkel pi-kötést alkotnak a tetraéderek csúcsán található oxigénatomokkal, ennek a kötésnek a kötésrendje körülbelül 2. A szén-monoxid molekulában a szénatom két párosítatlan elektronja és az oxigénatom párosítatlan elektronjai egy szigma-, és egy pi-kötést létesítenek. Az allének központi, sp hibridizációs állapotú szénatomja két szigma- és két pi-kötést létesít a két szomszédos, sp-hibridizált szénatommal. Végeredményben egy szigma és két pi-kötés jön létre. A kettős kovalens kötés egy szigma, és egy pi-kötésből áll; a hármas kovalens kötés pedig egy szigma és két pi-kötésből. A kötésrend tekintetében az egyszeres kötésben egy szigma-kötés van, a kettős kötések egy szigma- és egy pi-kötésből állnak, a hármas kötésben pedig egy szigma- és két pi-kötés található. Az átfedő atompályák különbözőek lehetnek és két típusuk van: szigma és pi. Bár a két molekula ugyanannyi atomból áll és ugyanannyi kötést tartalmaz, a metilciklopentán energiaszintje magasabb, mint a ciklohexáné. Az egyik zsírsav általában egy vagy több cisz kettős (pi-) kötést (telítetlen zsírsav) tartalmaz, és emiatt a szénhidrogén lánca megtörik. Az oxigén egyik nemkötő elektronpárja az enolos szénatom pi-kötőelektronpárjával konjugációba lép, az oxigénatom egyik nemkötő elektronpárja és a C=C kötés pi elektronpárja az előbb említett 3 atomra delokalizálódnak, ennek következtében csökken a hidroxilcsoport oxigénjének elektronsűrűsége, ami az O−H szigma-kötést tovább polarizálja. Molekulája egy kétszeres kötést tartalmaz. Ekkor két molekula furfurol egy molekula furfurilalkohollá és egy molekula furán-2-karbonsavvá, illetve annak sójává alakul. A homonukleáris kétatomos molekulákban a σ* ("szigma csillag") lazítópályáknak – a szigma-kötéshez hasonlóan – nincs csomósíkjuk a két atommag síkjában, míg a π* ("pi csillag") pályáknak – a pi-kötéssel egyező módon – van egy, a két atommagon átmenő csomósíkja is. A reakcióban karbonsavak keletkeznek, 1-buténből egy molekula hangyasav és egy molekula propionsav, 2-buténből két molekula ecetsav. Az inorganikus pirofoszfát is tartalmaz egy makroerg kötést. Ezzel egyidejűleg a két p-pálya is (ugyanabban a síkban) közel kerül egymáshoz, és együtt egy pi-kötést alkotnak. Kétszeres kötést tartalmaz. Abban az esetben beszélhetünk pi-kötésről, ha a kötés síkszimmetrikus és a szigma-kötés tengelye a pi-kötés szimmetriasíkján fekszik. Abban az esetben beszélhetünk pi-kötésről, ha a kötés síkszimmetrikus és a szigma-kötés tengelye a pi-kötés szimmetriasíkján fekszik. A szigma-kötés kötési energiája nagyobb, mint a pi-kötésé. Elektrofil addíció

Az elektrofil addíció olyan szerves kémiai addíciós reakció, melynek során egy vegyületben egy pi-kötés felszakad, és két új szigma-kötés alakul ki. Molekulája kétatomos (N), benne háromszoros kovalens kötés van, melyből egy szigma-kötés és kettő pi-kötés. A molekulapálya-elmélet szerint mindkét oxigénatom szigma-kötéssel kapcsolódik a nitrogénatomhoz, továbbá a nitrogén- és az oxigénatomoknak a molekula síkjára merőleges p pályáiból delokalizált pi-kötés alakul ki. Kettő kétszeres kötést tartalmaz. A foszforatomok az öt vegyértékelektronjuk közül néggyel szigma-kötést létesítenek, az ötödikkel pi-kötést alkotnak a tetraéderek csúcsán található oxigénatomokkal, ennek a kötésnek a kötésrendje körülbelül 2. A szén-monoxid molekulában a szénatom két párosítatlan elektronja és az oxigénatom párosítatlan elektronjai egy szigma-, és egy pi-kötést létesítenek. Az allének központi, sp hibridizációs állapotú szénatomja két szigma- és két pi-kötést létesít a két szomszédos, sp-hibridizált szénatommal. Végeredményben egy szigma és két pi-kötés jön létre. A kettős kovalens kötés egy szigma, és egy pi-kötésből áll; a hármas kovalens kötés pedig egy szigma és két pi-kötésből. A kötésrend tekintetében az egyszeres kötésben egy szigma-kötés van, a kettős kötések egy szigma- és egy pi-kötésből állnak, a hármas kötésben pedig egy szigma- és két pi-kötés található. A szén-dioxid molekula (O=C=O) két kettős kovalens kötést tartalmaz és egyenes az alakja. Az átfedő atompályák különbözőek lehetnek és két típusuk van: szigma és pi. Bár a két molekula ugyanannyi atomból áll és ugyanannyi kötést tartalmaz, a metilciklopentán energiaszintje magasabb, mint a ciklohexáné. Az egyik zsírsav általában egy vagy több cisz kettős (pi-) kötést (telítetlen zsírsav) tartalmaz, és emiatt a szénhidrogén lánca megtörik. Molekulája egy kétszeres kötést tartalmaz. Ekkor két molekula furfurol egy molekula furfurilalkohollá és egy molekula furán-2-karbonsavvá, illetve annak sójává alakul. A homonukleáris kétatomos molekulákban a σ* ("szigma csillag") lazítópályáknak – a szigma-kötéshez hasonlóan – nincs csomósíkjuk a két atommag síkjában, míg a π* ("pi csillag") pályáknak – a pi-kötéssel egyező módon – van egy, a két atommagon átmenő csomósíkja is. A reakcióban karbonsavak keletkeznek, 1-buténből egy molekula hangyasav és egy molekula propionsav, 2-buténből két molekula ecetsav. Az inorganikus pirofoszfát is tartalmaz egy makroerg kötést. Ezzel egyidejűleg a két p-pálya is (ugyanabban a síkban) közel kerül egymáshoz, és együtt egy pi-kötést alkotnak. Kétszeres kötést tartalmaz. Abban az esetben beszélhetünk pi-kötésről, ha a kötés síkszimmetrikus és a szigma-kötés tengelye a pi-kötés szimmetriasíkján fekszik. Abban az esetben beszélhetünk pi-kötésről, ha a kötés síkszimmetrikus és a szigma-kötés tengelye a pi-kötés szimmetriasíkján fekszik. A szigma-kötés kötési energiája nagyobb, mint a pi-kötésé. Elektrofil addíció

Az elektrofil addíció olyan szerves kémiai addíciós reakció, melynek során egy vegyületben egy pi-kötés felszakad, és két új szigma-kötés alakul ki. Molekulája kétatomos (N), benne háromszoros kovalens kötés van, melyből egy szigma-kötés és kettő pi-kötés. A molekulapálya-elmélet szerint mindkét oxigénatom szigma-kötéssel kapcsolódik a nitrogénatomhoz, továbbá a nitrogén- és az oxigénatomoknak a molekula síkjára merőleges p pályáiból delokalizált pi-kötés alakul ki. Kettő kétszeres kötést tartalmaz. Az oxigén egyik nemkötő elektronpárja az enolos szénatom pi-kötőelektronpárjával konjugációba lép, az oxigénatom egyik nemkötő elektronpárja és a C=C kötés pi elektronpárja az előbb említett 3 atomra delokalizálódnak, ennek következtében csökken a hidroxilcsoport oxigénjének elektronsűrűsége, ami az O−H szigma-kötést tovább polarizálja. A szén-monoxid molekulában a szénatom két párosítatlan elektronja és az oxigénatom párosítatlan elektronjai egy szigma-, és egy pi-kötést létesítenek. Az allének központi, sp hibridizációs állapotú szénatomja két szigma- és két pi-kötést létesít a két szomszédos, sp-hibridizált szénatommal. Végeredményben egy szigma és két pi-kötés jön létre. A kettős kovalens kötés egy szigma, és egy pi-kötésből áll; a hármas kovalens kötés pedig egy szigma és két pi-kötésből. A kötésrend tekintetében az egyszeres kötésben egy szigma-kötés van, a kettős kötések egy szigma- és egy pi-kötésből állnak, a hármas kötésben pedig egy szigma- és két pi-kötés található. A foszforatomok az öt vegyértékelektronjuk közül néggyel szigma-kötést létesítenek, az ötödikkel pi-kötést alkotnak a tetraéderek csúcsán található oxigénatomokkal, ennek a kötésnek a kötésrendje körülbelül 2. A szén-dioxid molekula (O=C=O) két kettős kovalens kötést tartalmaz és egyenes az alakja. Az átfedő atompályák különbözőek lehetnek és két típusuk van: szigma és pi. Bár a két molekula ugyanannyi atomból áll és ugyanannyi kötést tartalmaz, a metilciklopentán energiaszintje magasabb, mint a ciklohexáné. Az egyik zsírsav általában egy vagy több cisz kettős (pi-) kötést (telítetlen zsírsav) tartalmaz, és emiatt a szénhidrogén lánca megtörik. Molekulája egy kétszeres kötést tartalmaz. A homonukleáris kétatomos molekulákban a σ* ("szigma csillag") lazítópályáknak – a szigma-kötéshez hasonlóan – nincs csomósíkjuk a két atommag síkjában, míg a π* ("pi csillag") pályáknak – a pi-kötéssel egyező módon – van egy, a két atommagon átmenő csomósíkja is. Egy KO molekula egy molekula CO-vel reagál, de csak 0,75 oxigénmolekula keletkezik. Az inorganikus pirofoszfát is tartalmaz egy makroerg kötést. Diszén-monoxid

A diszén-monoxid (CO) rendkívül reakcióképes, két szén- és egy oxigénatomot tartalmazó molekula. Ezzel egyidejűleg a két p-pálya is (ugyanabban a síkban) közel kerül egymáshoz, és együtt egy pi-kötést alkotnak. Kétszeres kötést tartalmaz. Abban az esetben beszélhetünk pi-kötésről, ha a kötés síkszimmetrikus és a szigma-kötés tengelye a pi-kötés szimmetriasíkján fekszik. Abban az esetben beszélhetünk pi-kötésről, ha a kötés síkszimmetrikus és a szigma-kötés tengelye a pi-kötés szimmetriasíkján fekszik. A szigma-kötés kötési energiája nagyobb, mint a pi-kötésé. Elektrofil addíció

Az elektrofil addíció olyan szerves kémiai addíciós reakció, melynek során egy vegyületben egy pi-kötés felszakad, és két új szigma-kötés alakul ki. Molekulája kétatomos (N), benne háromszoros kovalens kötés van, melyből egy szigma-kötés és kettő pi-kötés. A molekulapálya-elmélet szerint mindkét oxigénatom szigma-kötéssel kapcsolódik a nitrogénatomhoz, továbbá a nitrogén- és az oxigénatomoknak a molekula síkjára merőleges p pályáiból delokalizált pi-kötés alakul ki. Kettő kétszeres kötést tartalmaz. A molekula izoelektronos a karbonátionnal (CO).