Mit nevezünk mesterséges radioaktív izotópnak?
Azt a radioaktív izotópot, amelyik a természetben nem található meg, de mesterségesen előállítható. Azt a radioaktív izotópot, amelyik nem a természetes radioaktív bomlások valamelyikével bomlik el. Azt a radioaktív izotópot, amelyik a természetben nem bomlik, csak emberi közbeavatkozás segítségével.
A B C
Az unbinilium radioaktív, a természetben nem található meg, mesterséges magfúzióval állítják elő. A röntgénium rendkívül radioaktív, mesterséges elem (olyan elem, amely laboratóriumban előállítható, de a természetben nem fordul elő). Magyarországon elsőként alkalmazott radioaktív izotópot orvosbiológiai kísérletekben. A prométium radioaktív elem, a természetben nem fordul elő. A nihónium nem fordul elő a természetben, mivel radioaktív. Az orvostudományban a technécium-99m izotópot radioaktív nyomjelzőként használják. Radioaktív sugárzás a természetben is előfordul. Emellett sok radioaktív izotópját előállították mesterségesen. A természetben nem található meg, de előállítható a Sr bomlása révén (izotópgenerátorban). A lantanoidák közül a prométium radioaktív elem, a természetben nem fordul elő. Radioaktív elem, a természetben extrém ritkán fordul elő uránércekben "(mint bomlástermék)", csak mesterséges atommag-átalakítással lehet előállítani. Radioaktív, de nem rendelkezik lumineszcenciával. Mesterségesen is előállítható, de nem gazdaságos. Mivel a természetben nem található meg, mesterséges magreakcióval lehet előállítani. Tagjai az oxigén (O), a kén (S), a szelén (Se), a tellúr (Te), a radioaktív polónium (Po) és a mesterségesen előállítható livermórium (Lv). A radioaktív szilícium-32 izotóp a természetben is megtalálható az aktinoidák radioaktív bomlása, valamint a felső légkörben bekövetkező spalláció következtében. E tekintetben csak a platinafémek és néhány igen ritka, mesterségesen előállított radioaktív elem előzi meg. Az aktinoidák radioaktív bomlása következtében szilícium-34 is előfordul a természetben. Az α-bomlás a természetben előforduló mindhárom radioaktív család bomlási sorában előfordul, az azokat stabil végmagként lezáró ólom- és bizmutizotópoknál könnyebb radioaktív atommagoknál azonban nem. Mesterséges előállításuk után azonnal radioaktív bomlásba kezdenek, ami egyidejűleg radioaktív sugárzást és kisebb atomtömegű elem(ek) létrehozását eredményezi. A szamárium-153 radioaktív izotópot a tüdő-, a prosztata-, a mell- és a csontrák kezelésére használják. Mint minden mesterségesen előállított elem, a fermium is rendkívül radioaktív és erősen mérgező. Mindegyik radioaktív, és felezési idejük sokkal rövidebb a Föld koránál, ami azt jelenti, hogy ha a természetben valaha is jelen voltak, radioaktív bomlás útján már régen más elemekké alakultak át. A konjugált antitestek a toxint vagy a radioaktív izotópot a tumorsejtekhez szállítják, ahol kifejthetik toxikus hatásukat (immunotoxin). Bohr felismerte, hogy a radioaktív elemek rendszámának azonosnak kell lennie a velük kémiailag azonos, de nem radioaktív elemekével, és ebből felvázolta a később radioaktív eltolódási törvénynek nevezett összefüggést, aminek alapján később a radioaktív bomlási sorokat meghatározták. Magyarországon elsőként alkalmazott radioaktív izotópot orvosbiológiai kísérletekben. Kutatói pályájának kezdetén a radioaktív bomlások tisztázatlan részleteivel foglalkozott. Az ólom-204 teljesen primordiális nuklid, radioaktív bomlások révén nem keletkezik. Az orvostudományban a technécium-99m izotópot radioaktív nyomjelzőként használják. A Ci és a Bq a radioaktív bomlások másodpercenkénti számával arányos. Erősen radioaktív "alkálifém", asztáciumra, rádiumra és radonra bomlik. Hidrogénre és polóniumra bomlik, és mint minden polóniumvegyület radioaktív. Radioaktív. Radioaktív. Radioaktív. Radioaktív. Radioaktív. Lényegesen közreműködött az atommag felépítésének és a radioaktív bomlások során fellépő energiafelszabadulás megértésében. Teljesen ionizáltan a Tl béta-sugárzással radioaktív Pb-re bomlik. Mesterséges előállításuk után azonnal radioaktív bomlásba kezdenek, ami egyidejűleg radioaktív sugárzást és kisebb atomtömegű elem(ek) létrehozását eredményezi. A radioaktív elemek maghasadása lehet természetes, vagy gerjesztett. Ezeket radioaktív izotópoknak, magát az átalakulást radioaktív bomlásnak nevezzük. Az unbinilium radioaktív, a természetben nem található meg, mesterséges magfúzióval állítják elő. Mesterséges elem

A mesterséges elem olyan radioaktív kémiai elem, mely annyira instabil, hogy természetes körülmények között nem fordul elő a Földön. Radioaktív, β bomlással 12,32 év felezési idővel hélium-3-má bomlik. Radioaktív, de nem rendelkezik lumineszcenciával. Csak a Pb nem radioaktív eredetű. Megfogalmazták a radioaktív bomlás elméletét: a radioaktív sugárzás spontán "atomátalakulás"ok terméke. (A nem radioaktív jód beépül a pajzsmirigybe, így mintegy kiszorítja onnan a légkörből belélegzett radioaktív jódot.) egy radioaktív vegyület. Az unbinilium radioaktív, a természetben nem található meg, mesterséges magfúzióval állítják elő. Magyarországon elsőként alkalmazott radioaktív izotópot orvosbiológiai kísérletekben. Radioaktív elem, a természetben extrém ritkán fordul elő uránércekben "(mint bomlástermék)", csak mesterséges atommag-átalakítással lehet előállítani. A prométium radioaktív elem, a természetben nem fordul elő. A nihónium nem fordul elő a természetben, mivel radioaktív. Az orvostudományban a technécium-99m izotópot radioaktív nyomjelzőként használják. Radioaktív sugárzás a természetben is előfordul. A röntgénium rendkívül radioaktív, mesterséges elem (olyan elem, amely laboratóriumban előállítható, de a természetben nem fordul elő). Erősen radioaktív "alkálifém", asztáciumra, rádiumra és radonra bomlik. Csak a Pb nem radioaktív eredetű. A lantanoidák közül a prométium radioaktív elem, a természetben nem fordul elő. Hidrogénre és polóniumra bomlik, és mint minden polóniumvegyület radioaktív. Teljesen ionizáltan a Tl béta-sugárzással radioaktív Pb-re bomlik. A radioaktív szilícium-32 izotóp a természetben is megtalálható az aktinoidák radioaktív bomlása, valamint a felső légkörben bekövetkező spalláció következtében. Radioaktív, β bomlással 12,32 év felezési idővel hélium-3-má bomlik. Az aktinoidák radioaktív bomlása következtében szilícium-34 is előfordul a természetben. A természetben megtalálható 94 elem közül 11 csak a természetes elemek radioaktív bomlási sorában fordul elő. Az α-bomlás a természetben előforduló mindhárom radioaktív család bomlási sorában előfordul, az azokat stabil végmagként lezáró ólom- és bizmutizotópoknál könnyebb radioaktív atommagoknál azonban nem. Mesterséges előállításuk után azonnal radioaktív bomlásba kezdenek, ami egyidejűleg radioaktív sugárzást és kisebb atomtömegű elem(ek) létrehozását eredményezi. A szamárium-153 radioaktív izotópot a tüdő-, a prosztata-, a mell- és a csontrák kezelésére használják. Mindegyik radioaktív, és felezési idejük sokkal rövidebb a Föld koránál, ami azt jelenti, hogy ha a természetben valaha is jelen voltak, radioaktív bomlás útján már régen más elemekké alakultak át. A konjugált antitestek a toxint vagy a radioaktív izotópot a tumorsejtekhez szállítják, ahol kifejthetik toxikus hatásukat (immunotoxin). Négy radioaktív ónizotóp – ón-121, ón-123, ón-125 és ón-126 – is előfordul a természetben, ezek az urán radioaktív bomlása során keletkeznek. Radioaktív. Radioaktív.