A kén oxidjai
közül a kén-trioxid szerkezete tetraéderes. közül a kén-dioxid tömény kénsav és vas reakciója során keletkezik. közül a kén-monoxidot redukálószerként alkalmazza a kohászat. a légkörbe kerülve savas eső kialakulását okozzák. közül a kén-trioxid a kénszalag égetésekor keletkezik, amit hordók fertőtleníté- sére használnak.
A B C D E
Kén-trioxid

A kén-trioxid (SO) a kén egyik oxidja, egy központi kénatomhoz kapcsolódik 3 oxigénatom. Kén-trioxid piridin komplex

A kén-trioxid piridin komplex kémiai vegyület, képlete CHNSO. Hevítés hatására, magasabb hőmérsékleten bomlanak, ekkor fém-oxid, víz, és kén-oxid (kén-dioxid vagy kén-trioxid) keletkezik. A bomlásának termékei: kén-trioxid és ólom-oxid. Elsősorban kén-trioxid forrásként használják, például szulfátészterek alkoholokból történő előállításához: A makromolekuláris szerkezetű kén-trioxid szilárd halmazállapotú, külseje az azbeszthez hasonlít. Előállítható metil-merkaptán salétromsavas oxidációjával vagy kén-trioxid és metán reakciójában. A kén-trioxid a nyálkahártyát elroncsolja, maró hatású, nagyon mérgező, erősen nedvszívó tulajdonságú. A szulfonálása piridines közegben játszódik le kén-trioxid hatására, a hozam körülbelül 90%. Ha a vegyületet magas hőmérsékletre hevítik, nikkel-oxid és kén-trioxid képződése közben elbomlik. Kén-diklorid

A kén-diklorid a kén klórral alkotott vegyülete, képlete SCl. A kén-diklorid a legegyszerűbb kén-klorid, benne a kén oxidációs száma +2. Kén-monoxid

A kén-monoxid szervetlen vegyület. Kén-hexafluorid

A kén-hexafluorid (SF) szervetlen vegyület. Tallium-trioxid és fluor, bór-trifluorid vagy kén-tetraklorid reakciójával lehet előállítani:

Fehér, szilárd anyag. a kén!). Kén-dioxid

A kén-dioxid (O) egy kémiai vegyület. Kén-dibromid

A kén-dibromid mérgező gáz, képlete BrS. Egyes vanádiumvegyületeket, főként a vanádium-pentoxidot katalizátornak alkalmazzák a kén-trioxid előállításakor és egyes szerves kémiai reakciókban. A kén-monoxid (SO) spontán, reverzibilisen kén-dioxiddá (SO) alakul, így előállítható a kén-monoxidot eredményező eljárásokkal. A hidrolízis reakcióegyenlete:

Hevítés hatására elbomlik, a bomlás termékei a kén-trioxid, a dikén-diklorid és a klór. A levegő szén-dioxidja hatására lassan elbomlik, a bomlásának termékei: kén-dioxid, kén-hidrogén és finom eloszlású kén. A kén-dioxidot tovább oxidálják, ilyenkor kén-trioxid keletkezik:

Az exoterm reakció egyensúlyra vezet, ezért célszerű alacsony hőmérsékleten (400-500 °C) végezni, azonban homogén fázisban a reakció sebessége nagyon kicsi. : jód, kén. A kén-diklorid előállítása elemi kén vagy dikén-diklorid klórozásával történik. Tömény kénsav bizmut(III)-szulfát és kén-dioxid keletkezése közben oldja. Égésekor kén-dioxid keletkezik. A folyamat során kén-dioxid fejlődik és sósav keletkezik. Vízben hidrolizál, így kén-dioxid, hidrogén-bromid és elemi kén keletkezik. Mivel a szén és a kőolajszármazékok változó mennyiségű kén összetevőt tartalmaznak, elégetésük során kén-dioxid is keletkezik. Átmenetileg dikén-dioxid képződik kén-hidrogén és oxigén villanófény fotolitikus reakciója során is. Bár a dikén-dioxid egyensúlyban van a kén-monoxiddal, azonban reakcióba is lép vele, melynek során kén-dioxid és dikén-monoxid keletkezik. Tömény oxidáló savakban (kénsav, salétromsav) oldódik, de ekkor nem hidrogén, hanem kén-dioxid illetve nitrogén-oxidok fejlődnek. Világoskék lánggal ég, égésekor szén-dioxid és kén-dioxid keletkezik. Króm(III)-vegyületekké alakul redukálószerek hatására, például kénsav jelenlétében kén-dioxid hatására króm(III)-szulfát keletkezik. Hevítés hatására, magasabb hőmérsékleten bomlanak, ekkor fém-oxid, víz, és kén-oxid (kén-dioxid vagy kén-trioxid) keletkezik. A kén-dioxid is vas(III)-kloriddá oxidálja savas közegben, közben kén válik ki. Kén-dioxid

A kén-dioxid (O) egy kémiai vegyület. Levegőn fehér fénnyel elég, antimon-oxid és kén-dioxid keletkezik. A folyamat során először kén-hidrogén és kén-dioxid képződik, ezek egymással reakcióba lépnek és kolloid kén válik ki. A ként elégetve vagy a szulfidokat pörkölve kén-dioxid keletkezik. Ebből kén-dioxid és kloridion kilépéssel a 4 protonált savklorid keletkezik. Hevítés hatására elbomlik, réz(II)-oxid keletkezik és kén-dioxid fejlődik. A kén-dioxid vízben oldásakor keletkezik HSO és nyomnyi mennyiségű SO formájában. A hidrogén-szelenid és vízben oldott kén-dioxid reakciójakor víz, szelén és kén keletkezik:

Bomlását felhasználják nagy tisztaságú szelénfém előállítására. A klór-kénsav hidrogén-kloridból és kén-trioxidból állítható elő:

Tömény kénsavból foszfor-pentaklorid hatására is klór-kénsav keletkezik:

A szerves kémiában klórozásra, illetve szulfonálásra (-SOH csoport bevitelére) használják. A hidrogén-szulfid és a kén-dioxid készségesen egyesül a fluorral, a kén-dioxid esetenként robbanással. Tömény kénsavban kén-dioxidot fejleszt. Ha kén jelenlétében hevítik, arzén-triszulfiddá alakul és kén-dioxid fejlődik. Dikén-dioxid

A dikén-dioxid, dimer kén-monoxid vagy SO dimer a kén egyik oxidja. A kén-monoxid (SO) spontán, reverzibilisen kén-dioxiddá (SO) alakul, így előállítható a kén-monoxidot eredményező eljárásokkal. Kén-diklorid

A kén-diklorid a kén klórral alkotott vegyülete, képlete SCl. A kén-diklorid a legegyszerűbb kén-klorid, benne a kén oxidációs száma +2. Kén-monoxid

A kén-monoxid szervetlen vegyület. Délelőtt még csak a határérték közelében lévő nitrogén-monoxidot, délután azonban már kén-hidrogént is mértek. Kén-hexafluorid

A kén-hexafluorid (SF) szervetlen vegyület. a kén!). Kén-trioxid

A kén-trioxid (SO) a kén egyik oxidja, egy központi kénatomhoz kapcsolódik 3 oxigénatom. Kén-dioxid

A kén-dioxid (O) egy kémiai vegyület. Kén-dibromid

A kén-dibromid mérgező gáz, képlete BrS. A levegő szén-dioxidja hatására lassan elbomlik, a bomlásának termékei: kén-dioxid, kén-hidrogén és finom eloszlású kén. A kén-diklorid előállítása elemi kén vagy dikén-diklorid klórozásával történik. : jód, kén. Kén

A kén a periódusos rendszer VI.A csoportjába tartozó nemfémes kémiai elem. A nemfémek oxidjai vízzel reagálva savakat képeznek; például a kén-trioxidból (SO) kénsav (HSO), a szén-dioxidból (CO) szénsav (HCO) lesz. A folyamat során először kén-hidrogén és kén-dioxid képződik, ezek egymással reakcióba lépnek és kolloid kén válik ki. Kén-hidrogén

A kén-hidrogén (H), hidrogén-szulfid vagy dihidrogén-szulfid, "hidrotionsav". A kén-hidrogén sójának tekinthető, ezért savak hatására kén-hidrogén fejlődik belőle. A kén oxosavai

A kén oxosavai kénből, oxigénből és hidrogénből álló kémiai vegyületek. A kén gőzként távozik. A kén egyik oxosava. Hevítés hatására, magasabb hőmérsékleten bomlanak, ekkor fém-oxid, víz, és kén-oxid (kén-dioxid vagy kén-trioxid) keletkezik. Kén-trioxid piridin komplex

A kén-trioxid piridin komplex kémiai vegyület, képlete CHNSO. Legfontosabb felhasználása mégis a kénsav gyártásában van, ahol a kén-dioxidot kén-trioxiddá oxidálja. Ha kén jelenlétében hevítik, arzén-triszulfiddá alakul és kén-dioxid fejlődik. A nemfémek oxidjai savas vegyhatásúak. A nitrogén és kiváltképpen a kén oxidjai a légkörben gyorsan hidrolizálva erős ásványi savakat hoznak létre; ez a savas esők kialakulásának legfőbb oka. Savas eső

A savas eső (másik nevén savas ülepedés) alapvetően megváltozott pH-értékű csapadék. A kéndioxid a levegőben kén-trioxiddá oxidálódik, és a kénsav (illetve a maradék kénessav elsavanyítja a vizet (savas eső). A kén-dioxid is vas(III)-kloriddá oxidálja savas közegben, közben kén válik ki. Az összegyűlt kén később savas esők formájában lehullott. Európában a szárazföldről a légkörbe jutó kén-dioxid közel egésze antropogén eredetű. Az intenzív vulkáni működés sok szén-dioxidot, nitrogént, kén-hidrogént (HS), és kén-dioxidot (SO) bocsátott ki a légkörbe. Ezek a csapadékok visszajutnak a felszínre, ez a savas eső. A légszennyezés, a savas eső szétmorzsolja, és elszínezi a követ. Ezek a csapadékok visszajutnak a felszínre, ez a savas eső. Az emelkedő és gyorsan hűlő levegő eléri a telítettségi állapotot, ami a szemcséken kondenzációhoz vezet, ami a SO (és az annak oxidációjakor keletkező SO kén-trioxid) oldódásával savas kémhatású lesz (kénessav, ill. kénsav keletkezik), savas eső, köd képződik. A nemfémek oxidjai vízzel reagálva savakat képeznek; például a kén-trioxidból (SO) kénsav (HSO), a szén-dioxidból (CO) szénsav (HCO) lesz. A savas eső a kalcium-karbonáttal reakcióba lép és oldja azt. A kén égése SO2 képződéshez vezet aminek káros egészségügyi hatásai vannak és hozzájárul a savas esőhöz. Bizonyos vírusok, például a HIV burokfehérjéi a sejtmembránba épülve a sejtek összeolvadását és sokmagvú szincíciumok kialakulását okozzák. A légköri ózonnal történő további oxidációja kén-trioxidot eredményez, mindkét oxid jelentősen hozzájárul a savas esők keletkezéséhez. Tudományos munkásságának másik jelentős vonulata a savas eső hatásának vizsgálata a talajlakó mikroorganizmusokra. Savas közegben az arzénsav oldatból kén-hidrogén hatására sárga csapadék, arzén-pentaszulfid (AsS) válik le. A fosszilis tüzelőanyagok mindegyike kisebb-nagyobb mennyiségben tartalmaz kénvegyületeket, ezért elégetésük során kén-dioxid kerül a légkörbe. A vizelet savas kémhatása következtében formaldehiddé alakul, mely hatásosan gátolja a baktériumok és gombák okozta fertőzések kialakulását. A mesterséges anyagok a gyárak és a közlekedés által a légkörbe bocsátott por, klór, fluor, higany, kén stb. Ehhez a nátrium-kloráthoz – erősen savas oldatban – megfelelő redukálószert, például metanolt, hidrogén-peroxidot, sósavat vagy kén-dioxidot adnak. Bizonyos fémek oxidjai esetén azonban a reakció nem alkalmazható, mint például a nátrium vagy kálium oxidjai esetén. Dohányzás során belélegezve többek között gége-, tüdő- és húgyhólyag-, az emésztőrendszerbe jutva nyelőcső- és gyomorrák kialakulását okozzák. Hevítés hatására, magasabb hőmérsékleten bomlanak, ekkor fém-oxid, víz, és kén-oxid (kén-dioxid vagy kén-trioxid) keletkezik. Kén-trioxid

A kén-trioxid (SO) a kén egyik oxidja, egy központi kénatomhoz kapcsolódik 3 oxigénatom. Kén-trioxid piridin komplex

A kén-trioxid piridin komplex kémiai vegyület, képlete CHNSO. A bomlásának termékei: kén-trioxid és ólom-oxid. Égésekor kén-dioxid keletkezik. Vízben hidrolizál, így kén-dioxid, hidrogén-bromid és elemi kén keletkezik. A kén-dioxidot tovább oxidálják, ilyenkor kén-trioxid keletkezik:

Az exoterm reakció egyensúlyra vezet, ezért célszerű alacsony hőmérsékleten (400-500 °C) végezni, azonban homogén fázisban a reakció sebessége nagyon kicsi. A makromolekuláris szerkezetű kén-trioxid szilárd halmazállapotú, külseje az azbeszthez hasonlít. Elsősorban kén-trioxid forrásként használják, például szulfátészterek alkoholokból történő előállításához: "füstölgő kénsav" (más néven: "óleum") is, a gyakorlatban 98,3%-nál töményebb savat a kén-trioxid (SO) párolgása miatt nem használnak. Előállítható metil-merkaptán salétromsavas oxidációjával vagy kén-trioxid és metán reakciójában. Mivel a szén és a kőolajszármazékok változó mennyiségű kén összetevőt tartalmaznak, elégetésük során kén-dioxid is keletkezik. A kén-trioxid a nyálkahártyát elroncsolja, maró hatású, nagyon mérgező, erősen nedvszívó tulajdonságú. A szulfonálása piridines közegben játszódik le kén-trioxid hatására, a hozam körülbelül 90%. A folyamat során kén-dioxid fejlődik és sósav keletkezik. Tioszulfát

A tioszulfátion (INN-név: thiosulfate) () a kén egyik oxoanionja, forrásban levő vízben keletkezik szulfitionok és kén reakciójában. Bár az elemi kén legtöbb formája (S és más gyűrűk, láncok) nem reagál a SO-dal, az atomos kén igen, kén-monoxid keletkezik, amely dimerizálódik:

Dikén-dioxid keletkezik akkor is, ha héliummal hígított kén-dioxidban mikrohullámú kisülést hozunk létre. Az erélyesen oxidáló hatású fluorgázban kén-hexafluoriddá ég el, amit elektromos szigetelőként használnak. Kén-dioxidban létrehozott elektromos kisülés hatására is keletkezik. A ként elégetve vagy a szulfidokat pörkölve kén-dioxid keletkezik. Kén-diklorid

A kén-diklorid a kén klórral alkotott vegyülete, képlete SCl. Ha a vegyületet magas hőmérsékletre hevítik, nikkel-oxid és kén-trioxid képződése közben elbomlik. A kén-diklorid a legegyszerűbb kén-klorid, benne a kén oxidációs száma +2. Kén-monoxid

A kén-monoxid szervetlen vegyület. A hidrogén-szelenid és vízben oldott kén-dioxid reakciójakor víz, szelén és kén keletkezik:

Bomlását felhasználják nagy tisztaságú szelénfém előállítására.