Egy-egy dugattyúval ellátott tartályban azonos tömegű hélium- és neongázt melegítünk azonos, állandó nyomáson. Melyik gáz térfogatváltozása lesz a nagyobb, ha 20 o C-ról 40 o C-ra melegítjük a gázokat?
A neoné, mert nagyobb a móltömege és a térfogata. A héliumé, mert a folyamat során a sűrűsége mindig kisebb, mint a neoné. Egyenlő, mert mindkettő egyatomos ideális gáz.
A B C
Azt fogalmazza meg, hogy állandó nyomáson egy adott tömegű gáz térfogata az abszolút hőmérsékletével egyenes arányban változik, vagyis a gáz térfogatának és az abszolút hőmérsékletének a hányadosa állandó. Ingham nevéhez fűződik egy nagyobb előrelépés, aki megmutatta, hogy ha

valamely pozitív "c" konstansra, ahol az "O" az O jelölésre utal, akkor

bármely θ > (1 + 4"c")/(2 + 4"c")-re. A kötésszögek: O−C−O 120,4°; C−O−O 115,7°; O−O−O 105,9°, a szénatommal átellenben pedig O−O−O 119,6°. Az esetek egy részében a C=O kettős kötés – ha a nukleofil a szénnel létesít kötést – C−O egyes kötéssé redukálódik. A Celina–O-nál nagyobb és nehezebb, 1750 kg tömegű műhold. Egy dugattyúval elzárt, "V" térfogatú tökéletes gáz térfogatváltozása során fellépő térfogati munka értelmezését mutatja a jobb oldali ábra. Ez a vegyület a szén-szuboxidhoz hasonló, annak szerkezete O=C=C=C=O. Ha egy folyadékot zárt térben kritikus hőmérséklete fölé melegítünk, a kritikus ponton átlépve a folyadék halmazállapottal azonos sűrűségű gáz halmazállapot jön létre. (Azonos mozgási energiájú, nagyobb tömegű részecskénél a hatás kisebb.) CHC(O)CH + "hv" → CHCO• + •CH (299 nm < λ < 338 nm) → 2CHC•O + (λ < 299 nm)


CH C•O + M → C(O)OO• + M

C•H + O + M → C•HOO + M

„Jó az ózon” a sztratoszférában, mert véd az UV sugárzástól. A hivatalos neve buta-1,2,3-trién-1,4-dion., képlete CO vagy O=C=C=C=C=O. A D OCO izomerben a számított C−O kötéshossz 1,391 Å, az O−O kötésé pedig 1,469 Å. Az O−C−O kötésszög 94,1°. A reakció passzivált teflonbevonatos rozsdamentes acéltartályban, 150 °C-on, atmoszferikus nyomáson, egy óra alatt ment végbe, és a kitermelés nagyobb volt, mint 40%. Bármely gáz 1 mol anyagmennyiségű molekulája azonos hőmérsékleten és azonos nyomáson egyenlő térfogatot tölt be és ez a térfogat standard körülmények (0,1 MPa) között, 25°C hőmérsékleten 24,5 dm³. Nagyobb mennyiségű egységes minőségű bor házasítását azonos fajtán belül végzik úgy, hogy a különböző módon tárolt borokat egy nagyobb tartályban egyenlősítik. Másképpen megfogalmazva: "Azonos hőmérsékleten és nyomáson a gázok térfogata az anyagmennyiségükkel arányos." Az O–C–O kötésszög 125,4°. Az O–O–O kötésszög 100,2°, az O–O–C kötésszög 109,1°. A tüzelőtér a benne égő gázkeverék azonos nyomáson tartása és ebből fakadóan az utánégetés minél nagyobb hatásfoka érdekében állandó keresztmetszetű. A O legnagyobb része a csillagok hélium fúziós folyamatának végén szintetizálódik, a három-alfa folyamat során C jön létre, mely egy további He befogásával O-tá alakul. A C–O kötéshossz 116,5 pm (ábrán 118 pm szerepel), a kötésrend nagyobb, mint kettő. A xenon-hexafluorid előállítható, ha XeF-ot 6 MPa nyomáson, mintegy 300 °C fok hőmérsékleten hosszú ideig melegítünk. Tagja a lineáris szén-dioxidok családjának: O(=C)=O. 45380
SMILES= [O-]OCc4ccccc4C=2c3cc(Br)c([O-])c(Br)c3OC=1C=2C=C(Br)C(=O)C=1Br

Vörös esetleg barnásvörös színű kristályos vegyület. Legyenek a tetraéder csúcsai A, B, C és O, ahol O az origó. A O legnagyobb része a csillagok hélium fúziós folyamatának végén szintetizálódik, a három-alfa folyamat során C jön létre, mely egy további He befogásával O-tá alakul. Egy dugattyúval elzárt, "V" térfogatú tökéletes gáz térfogatváltozása során fellépő térfogati munka értelmezését mutatja a jobb oldali ábra. A kötésszögek: O−C−O 120,4°; C−O−O 115,7°; O−O−O 105,9°, a szénatommal átellenben pedig O−O−O 119,6°. Az esetek egy részében a C=O kettős kötés – ha a nukleofil a szénnel létesít kötést – C−O egyes kötéssé redukálódik. Ez a vegyület a szén-szuboxidhoz hasonló, annak szerkezete O=C=C=C=O. A térfogatváltozás miatt állandó nyomáson mindig nagyobb hőt kell közölni ugyanazon rendszerrel, mint állandó térfogaton, hogy azonos nagyságú hőmérséklet-növekedést érjünk el. (Azonos mozgási energiájú, nagyobb tömegű részecskénél a hatás kisebb.) Ha egy folyadékot zárt térben kritikus hőmérséklete fölé melegítünk, a kritikus ponton átlépve a folyadék halmazállapottal azonos sűrűségű gáz halmazállapot jön létre. Ha nagyobb tömegű testet gyorsítunk ugyanazzal az erővel, kisebb lesz a gyorsulása, mint egy kisebb tömegű testé, azaz mondhatjuk, a nagyobb tömegű testnek nagyobb az "ellenállása" a mozgás megváltoztatásával szemben. A 0 °C-os víz sűrűsége ugyanis nagyobb, mint a 0 °C-os jég sűrűsége. Ingham nevéhez fűződik egy nagyobb előrelépés, aki megmutatta, hogy ha

valamely pozitív "c" konstansra, ahol az "O" az O jelölésre utal, akkor

bármely θ > (1 + 4"c")/(2 + 4"c")-re. CHC(O)CH + "hv" → CHCO• + •CH (299 nm < λ < 338 nm) → 2CHC•O + (λ < 299 nm)


CH C•O + M → C(O)OO• + M

C•H + O + M → C•HOO + M

„Jó az ózon” a sztratoszférában, mert véd az UV sugárzástól. A hivatalos neve buta-1,2,3-trién-1,4-dion., képlete CO vagy O=C=C=C=C=O. A D OCO izomerben a számított C−O kötéshossz 1,391 Å, az O−O kötésé pedig 1,469 Å. Az O−C−O kötésszög 94,1°. Az O−O kötés viszonylag gyenge, kötés disszociációs energiája 45–50 kcal/mol (190–210 kJ/mol), ami kevesebb mint fele a C−C, C−H vagy C−O kötéserősségnek. Az O–C–O kötésszög 125,4°. Az O–O–O kötésszög 100,2°, az O–O–C kötésszög 109,1°. A xenon-hexafluorid előállítható, ha XeF-ot 6 MPa nyomáson, mintegy 300 °C fok hőmérsékleten hosszú ideig melegítünk. Tagja a lineáris szén-dioxidok családjának: O(=C)=O. a .c → .o átalakításra is. Diszén-dioxid

A diszén-dioxid, más néven etén-1,2-dion egy feltételezett kémiai vegyület, képlete CO vagy O=C=C=O. 45380
SMILES= [O-]OCc4ccccc4C=2c3cc(Br)c([O-])c(Br)c3OC=1C=2C=C(Br)C(=O)C=1Br

Vörös esetleg barnásvörös színű kristályos vegyület. Bármely gáz 1 mol anyagmennyiségű molekulája azonos hőmérsékleten és azonos nyomáson egyenlő térfogatot tölt be és ez a térfogat standard körülmények (0,1 MPa) között, 25°C hőmérsékleten 24,5 dm³. O. C. MARSH: Feljegyzés egy új Hadrosaurus fajról. A C–O kötéshossz 116,5 pm (ábrán 118 pm szerepel), a kötésrend nagyobb, mint kettő. Normálállapotban a hélium egyatomos gáz (szabadsági foka 3). Bármely gáz 1 mol anyagmennyiségű molekulája azonos hőmérsékleten és azonos nyomáson egyenlő térfogatot tölt be és ez a térfogat standard körülmények (0,1 MPa) között, 25°C hőmérsékleten 24,5 dm³. Egy dugattyúval elzárt, "V" térfogatú tökéletes gáz térfogatváltozása során fellépő térfogati munka értelmezését mutatja a jobb oldali ábra. Ha egy folyadékot zárt térben kritikus hőmérséklete fölé melegítünk, a kritikus ponton átlépve a folyadék halmazállapottal azonos sűrűségű gáz halmazállapot jön létre. Azt fogalmazza meg, hogy állandó nyomáson egy adott tömegű gáz térfogata az abszolút hőmérsékletével egyenes arányban változik, vagyis a gáz térfogatának és az abszolút hőmérsékletének a hányadosa állandó. A pillangó mechanizmus biztosítja az O−O szigma csillag pálya ideális pozícióját a C−C π-elektronok támadásához. A kötésszögek: O−C−O 120,4°; C−O−O 115,7°; O−O−O 105,9°, a szénatommal átellenben pedig O−O−O 119,6°. Az esetek egy részében a C=O kettős kötés – ha a nukleofil a szénnel létesít kötést – C−O egyes kötéssé redukálódik. Standard hőmérsékleten és nyomáson mind egyatomos gáz, köztük olyanok is, melyeknek atomtömege nagyobb, mint más normális esetben szilárd elemeknek. Ingham nevéhez fűződik egy nagyobb előrelépés, aki megmutatta, hogy ha

valamely pozitív "c" konstansra, ahol az "O" az O jelölésre utal, akkor

bármely θ > (1 + 4"c")/(2 + 4"c")-re. A Stirling-motorban egy adott tömegű, a környezettől tömítésekkel elzárt gáz, általában levegő, hidrogén vagy hélium van. Ez a vegyület a szén-szuboxidhoz hasonló, annak szerkezete O=C=C=C=O. CHC(O)CH + "hv" → CHCO• + •CH (299 nm < λ < 338 nm) → 2CHC•O + (λ < 299 nm)


CH C•O + M → C(O)OO• + M

C•H + O + M → C•HOO + M

„Jó az ózon” a sztratoszférában, mert véd az UV sugárzástól. Az O–C–O kötésszög 125,4°. Az O–O–O kötésszög 100,2°, az O–O–C kötésszög 109,1°. Ez teljesen láthatatlan, színtelen gáz, melynek hőmérséklete atmoszferikus nyomáson 100°C és mintegy 1600-szor nagyobb térfogatot igényel, mint a víz. Standard hőmérsékleten és nyomáson az oxigénatomok párosával egymáshoz kötődnek, az így létrejött kétatomos dioxigén (O) színtelen, szagtalan, íztelen gáz. A hivatalos neve buta-1,2,3-trién-1,4-dion., képlete CO vagy O=C=C=C=C=O. Ennek értelmében adott mennyiségű ideális gáz állandó nyomáson mért térfogata egyenesen arányos az abszolút hőmérsékletével (hőmérséklet kelvinben kifejezve). 45380
SMILES= [O-]OCc4ccccc4C=2c3cc(Br)c([O-])c(Br)c3OC=1C=2C=C(Br)C(=O)C=1Br

Vörös esetleg barnásvörös színű kristályos vegyület. Alacsony forráspontú (20 °C) folyadék, tehát már szobahőmérsékleten gáz halmazállapotú. O. C. MARSH: Feljegyzés egy új Hadrosaurus fajról. A D OCO izomerben a számított C−O kötéshossz 1,391 Å, az O−O kötésé pedig 1,469 Å. Az O−C−O kötésszög 94,1°. Az aciloxicsoportban az acilcsoport oxigénhez kapcsolódik: R−C(=O)−O−R' (R−C(=O) az acilcsoport). A xenon-hexafluorid előállítható, ha XeF-ot 6 MPa nyomáson, mintegy 300 °C fok hőmérsékleten hosszú ideig melegítünk.