A kőolaj …
… oxigén nélküli környezetben, nagy nyomáson és hőmérsékleten jön létre. … fedetlen ősmasszívumok és vulkanikus hegységek jellegzetes bányakincse. … elhalt fákból, növényi maradványokból keletkezik. … legnagyobb mennyiségben a keletkezése helyén, az anyakőzetben halmozódik fel. … nagy sűrűsége miatt keletkezési helyétől lefelé vándorol.
A B C D E
A szilárd oxigén alacsony hőmérsékleten és nagy nyomáson fémes és szupravezető. Standard hőmérsékleten és nyomáson az oxigén színtelen, szagtalan gáz. Polimerizációval nagy nyomáson és hőmérsékleten történik. Hidrotermásan nagy nyomáson és magas hőmérsékleten képződik. A morfolin meglehetősen lassan bomlik oxigén jelenlétében, még nagy nyomáson és hőmérsékleten is, ami lehetővé teszi gőzrendszerekben való alkalmazhatóságát. Standard hőmérsékleten és nyomáson, (nagy tömegben) halványkék árnyalatú. A mészkő nagy hőmérsékleten és nyomáson márvánnyá kristályosodik át. Általában –8° C alatti hőmérsékleten jön létre. A trimorf AlSiO vegyület közepes hőmérsékleten és nagy nyomáson stabil módosulata. Standard hőmérsékleten és nyomáson fénylő, ezüstös, kis sűrűségű és nagy szilárdságú átmenetifém. A szén kristályszerkezete hexagonális; nagy nyomáson és hőmérsékleten gyémántot képez (lásd alább). Az oxigén standard körülmények között nem reagál a fluorral, de alacsony nyomáson és hőmérsékleten elektromos kisülések használatával reakcióra bírható. Hélium-fluorohidridet nagy nyomáson és alacsony hőmérsékleten pár milliszekundumos időtartamra sikerült előállítani. feletti nyomáson egy ismeretlen szerkezetű fázis jön létre, amely – között szupravezető. A hidrogén a króm(III)-oxidot magas hőmérsékleten és nagy nyomáson krómmá redukálja. Kezdetben klór-trifluorid és fluor nagy hőmérsékleten és nyomáson történő reakciójával állították elő. A γ fázis előállítása más bór fázisokból nagy nyomáson (-) és magas hőmérsékleten (-) történhet. Ilyen magas hőmérsékleten az elektronok leválnak az atomokról, és plazma jön létre. A vegyi redukció Raney-féle nikkelkatalizátoron, nagy nyomáson és magas hőmérsékleten történő hidrogénezéssel történik. Nagy elektronegativitása miatt az oxigén magas hőmérsékleten majdnem az összes elemmel kémiai kötéseket képez, a megfelelő oxidokat hozva létre. 6 bar) nyomáson, környezeti hőmérsékleten cseppfolyósítható. • 2.1.1 Impakt regolit Légkör nélküli égitesten jön létre. Standard hőmérsékleten és nyomáson színtelen, szagtalan, egyatomos gázok. (Ez általában száraz levegő, standard hőmérsékleten és nyomáson). Igen nagy, 50 GPa feletti nyomáson és 1700 °C feletti hőmérsékleten kvarcból lechatelierit olvadékásvány jön létre, ami a becsapódásos kőzeteken kívül egyedül fulguritokban, azaz villámcsapás által közvetlenül ért talajból vagy homokból keletkező kőzetben található a természetben. Ezen hegységek főként vulkanikus platókból, hegylábakból, és a sűrűbben lakott folyóvölgyekből állnak. Hegységek földkéreglemezek töréséből (vetődés), vagy ütközéséből jöhetnek létre, gyűrődéssel illetve vulkanikus tevékenység eredményeképpen. Speciális bányakincse a tajtékkő (habkő), amelyből többek között pipa és szipka készíthető. A növényzettel fedett helyszíneken a növényzetet indikátorként használva, a fedetlen talajon a nehézfémek és a kőolaj közvetlenül is kimutatható (Mucsi et al. Tenger alatti vulkánkitörések során keletkező jellegzetes, párnák halmazára emlékeztető vulkanikus kőzetszerkezet. Különlegességét fedetlen nyaka, részben fedetlen melle és hasi része adja. Az ide tartozó hegységek többsége vulkanikus eredetű, és itt találhatók az ország legmagasabb csúcsai, köztük a Mátrában fekvő 1014 m-es Kékes. Az Északi-sziget közepén kiterjedt vulkanikus felföld terül el, a Déli-szigetet pedig hegységek, főként a Déli-Alpok vonulata tarkítják. Ez a vulkanikus működés hozta létre a jól ismert bazalthegyeket, de jellegzetes, különleges tufagyűrűk is kialakultak. A jellegzetes házak, az "üpószkafák" fehérre meszelt fallal és kék kupolával, kék ajtóval és kék ablakkeretekkel mind vulkanikus kőzetből épültek. Hegységek és síkságok tarkítják. Jellegzetes alakzat a miocén (föld-történeti harmadkori) eredetű csörögi Kígyó-hegy, amely vulkanikus eredetű andezit kőzetből áll. Teleléskor azonban a fedetlen víz meghígul, és kifolyhat. A hegységek kb. Fedetlen fejét kicsit jobbra fordítja. Az istent fedetlen templomokban imádták. Jellegzetes külső képet mutatnak a vulkanikus tengermellék alacsonyhegységi tájai, az olyanok, mint például a Kara-Dag, ahol ritkás tölgyesek és sztyeppék találhatók. A magas cikloparaffintartalmú kőolaj neve: "nafténbázisú kőolaj". A fedett ősmasszívumok óidei üledékes takarója kőszenet, a fiatalabb üledékek pedig szénhidrogéneket, kősót, kálisót rejthetnek. Magas hegységek fenyveseinek és törpefenyveseinek lakója. Síkvidéki és középmagas hegységek erdőségeinek lakója. Taurus, Elburs hegységek.) Kőolaj és Földgáz 34. Ily módon fedetlen tálban, hűtve tárolják. Jellegzetes fizikai vonásuk egyedi tetoválásaik és a fedetlen felsőtestük, haditechnikájuk jól fejlett, ágyukat és egylövetű puskákat is használnak, de közelharcban egy nagyon erős mágikus fegyvert, a legendás viharpörölyt vetik be. Tápláléka főleg növényi maradványokból áll. A gombák az energiát nem a napfényből vagy a levegőből, hanem más organizmusokból nyerik, rendszerint elhalt növényi vagy állati maradványokból táplálkoznak. A kőolaj szerves eredetű ásvány: elhalt tengeri (növényi és állati) egysejtű élőlények, plankton "anaerob" (levegőtől elzárt) bomlásterméke. A tengerparti és szárazföldi, dús vegetációjú lápokban felhalmozott, a nagy szervesanyag-tartalom miatt reduktív környezetben eltemetett növényi maradványokból keletkezik: képződésének folyamata a szénülés. Tápláléka élő és elhalt növényi anyagok. Tápláléka korhadó növényi részek és elhalt állatok. Egyes élőlények elhalt állati és növényi hulladékkal táplálkoznak. Az elhalt szerves anyag az elhalt növényi és állati szervezeteket, a lehullott leveleket, a humuszt stb. Az állatok főleg a vízben sodródó elhalt növényi részeken ülnek. Vannak száraz, elhalt növényi anyagokon és állati eredetű anyagokon élők is. Tápláléka elhalt növényi részek (például vízbe hullott levelek) és egyéb szerves törmelék. Fekély

A fekély (latinul: "ulcus") egy szövethiány, mely az elhalt szövetek lelökődése után keletkezik. Lárvája is mindenevő, termőföldben vagy fakorhadékban él és élő vagy elhalt növényi részekből táplálkozik. Fontos az elhalt ágak, koronarészek eltávolítása, a rönkök kérgezése, majd ezen növényi részek elégetése, ugyanis a gomba az elhalt ágak kérgében szaprotróf módon tovább sporulál. A természetben növényi hormon, a (a szalicilsav glikozidos alakja) anyagcseréje során keletkezik. A mocsárgáz jelentős mennyiségű metángázt tartalmazó gázelegy, amely rothadó növényi anyagokból keletkezik. Többségük termőföldben vagy fakorhadékban él, és a legkülönbözőbb elhalt vagy élő növényi részekbe befurakodva eszi azokat. Bakteriális bomlás

A bakteriális bomlás alacsonyabb hőmérsékleten lassabb, és az elhalt növényi részek széntartalma felhalmozódik a talajban. Manapság csak fosszilis maradványokból ismerjük. Ennek nagy része elsősorban a fosszilis tüzelőanyagok (kőolaj, földgáz, fekete- és barna kőszén, lignit) elégetése révén keletkezik. Fluxáló olaj

A fluxáló olaj egy sűrű, alacsony illékony szénhidrogén-tartalmú, a bitumengyártás adalékanyagaként szolgáló kőolaj-termék, mely a kőolaj-finomítás, vagy a használt ipari olajok újrafinomítása során keletkezik. Többségük elhalt növényi maradványokon élő szaprofita, kisebb részük erősen specializált, növényeken, állatokon vagy emberben betegséget okozó parazita gomba. Mindenevő, elsősorban elhalt növényi részekkel táplálkozik, de időnként megeszi a gilisztákat, sőt más csigákat vagy egyéb elhullott állatokat is. Az ebihalak napközben a sekély vízben kutatnak kezdetben elhalt növényi részek és algatáplálékuk után, éjjel viszont lehúzódnak a mélyebb rétegekbe. E fákból főleg furnérlemezek készülnek. A kénláva csak áttételesen nevezhető vulkáni képződménynek: egyes rétegvulkánokon igen nagy mennyiségben, szolfatara-működéssel halmozódik fel. A kénlávák csak áttételesen nevezhetők vulkáni képződményeknek: egyes rétegvulkánokon igen nagy mennyiségben, szolfatara-működéssel halmozódik fel. A guargumit legnagyobb mennyiségben az olajipar használja fel. A nitrit ezért soha nem halmozódik fel nagy mennyiségben, a teljes nitrifikációs folyamat sebességmeghatározó lépése az ammónia nitritté történő átalakulása. Legnagyobb mennyiségben festékek gyártására használják fel. Legnagyobb mennyiségben lakkok gyártására használják fel. Legnagyobb mennyiségben aminokká redukálva dolgozzák fel. Nem halmozódik fel a zsírszövetekben. Talajában tőzeg halmozódik fel. Az ammónium-bromidot legnagyobb mennyiségben a fényképészet használja fel emulziók készítésére. Az erősen megterhelt izomban tejsav halmozódik fel. A homoksivatagok keletkezése azokon a helyeken játszódik le, ahol a különböző szállító közegek nagy mennyiségben halmoznak fel homokot. A sziklákban bőséges mennyiségben található urán, kőszén, kőolaj és földgáz. A magnézium-kloridot legnagyobb mennyiségben tiszta magnézium előállítására használják fel. A sósav legnagyobb részét az előállítás helyén fel is használják. A tiobarbiturátoktól eltérően nem halmozódik fel a zsírszövetekben. Az ember nagyobb mennyiségben a fosszilis energiahordozók (kőolaj, földgáz, kőszén) elégetésével juttatja a légkörbe. Másodlagosan keletkezik, gyakran az uraninit oxidációja révén halmozódik fel. Legnagyobb ipari létesítménye Áden kőolaj-finomítója, mely csak részben dolgozza fel a hazai kőolajat. Legnagyobb mennyiségben (cca. Csekély ásványianyag-tartalma miatt nem halmozódik fel a szervezetben. Szöveteikben gyakran halmozódik fel fehér, többnyire mérgező tejnedv. A megemésztett algák színteste (lásd lejjebb) a bélhámban halmozódik fel. Legnagyobb mennyiségben természetesen az ember pusztítja. Legnagyobb mennyiségben szénhidrátot tartalmaz. Repülőgépekben a nagy sűrűsége miatt ellensúlyként használják. Magjának relatív mérete miatt kivételesen nagy a bolygó sűrűsége. Sűrűsége nagy. Sűrűsége miatt nagyon tápláló. A "biogén" eredet elméletét a következő tények támasztják alá:

A képződött kőolaj keletkezési helyéről általában elvándorol. A CHF ezen felhasználást kis toxicitása, alacsony reakciókészsége és nagy sűrűsége miatt ajánlják. Sokat és nagy távolságokra vándorol. Gazdag ásványkincsekben, pl kőolaj, azonban a nagy mértékű ásványkincs kitermelése miatt szennyeződik a környék. Sűrűsége nagy (11,85 g/cm). A HP NMOS-III IC processzének nagy sűrűsége miatt problémát okozott a magas hőtermelés (disszipáció). Régebben égésgátló anyagként, zsírok és viaszok oldószereként, valamint – nagy sűrűsége miatt – ásványok elkülönítésére alkalmazták. Gyakran alkot lakkolitokat, mivel nagy sűrűsége miatt nem jut el a felszínig, csak felboltozza azt. Itatóhelye nagy távolságra is lehet a fészkelő helyétől. Ügyesen és kitartóan repül, nagy távolságokra vándorol. Sűrűsége is nagy: 19,26 g/cm³. Az agy sűrűsége és tömege miatt (pl. Hosszú távokon nagy rajokban vándorol a partok mentén. Nagy kőolaj-finomító is működik itt. Nagy sűrűsége miatt feltehetőleg már a második világháborúban is használták páncéltörő lövedékek gyártásához, a korszerű lövedékek ún. Nagy sűrűsége miatt ideális lövedékek anyagának (67%-kal nagyobb a sűrűsége mint az ólomnak), mivel a nagyobb sűrűség (tömeg) adott méretű, és alakú lövedéknek egyenesebb röppályát biztosít. Fejük nagy, lefelé hajló. Időnként, ha túlszaporodik, nagy tömegekben észak felé vándorol. Nagy mennyiségű gazdaságosan kitermelhető kőolaj nincs a Mátrában. A déli végén egy nagy kőolaj-finomító található. A csillag működésének változásai miatt a lakhatósági zóna is folyamatosan vándorol.