Melyik állítás nem igaz?
A tömény kénsavat régen választóvíznek nevezték. A királyvíz a tömény sósav és tömény salétromsav meghatározott arányú elegye. Az ecetsavoldat odja a vasat. Az ecetsav vízben oldva gyenge savként viselkedik. A hidrogén-klorid vízben oldva erős savként viselkedik.
A B C D E
A ¬"A" állítás akkor igaz, amikor az "A" állítás nem igaz, és akkor nem igaz, amikor az "A" állítás igaz. Karbonil-bromid keletkezik, ha olvadt szén-tetrabromidhoz tömény kénsavat adnak. Melyik állítás a valószínűbb? Később kiderült, az állítás nem igaz. A művelet eredménye abban az esetben igaz, amikor A állítás és B állítás is igaz, vagy amikor sem az A sem a B állítás nem igaz. Oldása: mindig a tömény kénsavat öntsük a vízhez, lassan, vékony sugárban, keverés közben. Attól függetlenül, hogy melyik állítás igaz, Burgoyne saratogai veresége és fegyverletétele végletesen megváltoztatta a háború erőviszonyait. Melyik az igaz? Az állítás, miszerint Parker soha nem tanult zenét, egyszerűen nem igaz. Ha az erősebb állítás igaz, igaz a gyengébb is. Egy állítás és tagadása nem lehet egyszerre igaz (ellentmondásmentesség elve). Az utóbbi állítás minden hangolásra igaz. Ha n = 2 az állítás igaz. Például ha cukor és kálium-klorát elegyéhez tömény kénsavat adunk, akkor a keverék – a keletkező klórsav hatására – meggyullad. Ezért kénsavgyártásban a kén-trioxidot tömény kénsavban nyeletik el, ez óleumot (dikénsavat) eredményez, ezt vízzel hígítják, így kapnak kénsavat. Tegyük fel, hogy "a"-ra igaz az állítás. Ezt régen ónvajnak nevezték. Az egyik gyakran használt eljárás szerint nátrium-nitrit vizes oldatának és egy alkohol hűtött elegyéhez cseppenként tömény kénsavat adagolnak. A kalmárokat régen „kalamájóknak” nevezték. Függetlenül attól, melyik elmélet igaz, IV. Egy állítás, ami nem volt igaz felfedezése előtt soha nem válhat igazzá semmilyen felfedezéssel sem…”". Két állítás kondicionális összekapcsolásából következtetünk arra, hogy a két állítás fordított sorrendű negáltja is igaz. Tegyük fel hogy "k"-ig igaz az állítás. Tegyük fel, hogy az állítás igaz formula_20-ra. Ez az állítás vagy igaz lesz vagy sem. Királyvíz

A királyvíz salétromsav és sósav 1:3 mólarányú elegye. A királyvízként ismert tömény sósav és tömény salétromsav 3:1 arányú elegyében keletkező nitrozil-klorid (NOCl) azonban feloldja. A nitráláshoz általában használt nitráló elegy (ami tömény kénsav és tömény salétromsav elegye) illetve a tömény salétromsav alkánok esetében nem alkalmazható, mert ezek hatására főként oxidáció, és nem nitrálás megy végbe. Technécium-heptoxidból (TcO) állítják elő úgy, hogy vízben oldják vagy oxidáló savakkal – például tömény kénsav, salétromsav, királyvíz, vagy sósav és salétromsav keverékeivel – reagáltatják. Cellulózból állítható elő nitrálósav (tömény kénsav és salétromsav hűtött elegye) segítségével. Sósavban, kálilúgban, és híg kénsavban nem oldódik; a királyvíz feloldja, tömény salétromsav germánium-oxiddá oxidálja. b, A csapadék királyvízben (tömény sósav és tömény salétromsav 3:1 arányú keveréke) vagy sósavban oldódik: 
HgS + 4 Br + 4 HO → + + 4 Br + 8 H 
c, (NH)S a csapadékot nem oldja. a tömény salétromsav) passziválják. Finoman eloszlatott formában lassan megtámadja a forró, tömény hidrogén-peroxid, a forró, tömény salétromsav, a forró kénsav valamint annak krómsavval alkotott forró elegye. A salétromsav és a tömény kénsav oldja. Ez a folyamat tömény kénsav és salétromsav 2:1 térfogatarányú elegye, az úgynevezett nitrálósav hatására játszódik le. A tömény (füstölgő) sósav savas ködöt képez. Előállítható tömény hidrogén-peroxid és vizes salétromsav reakciójával. Sósavoldatot 38%-os töménységig gyártanak (tömény sósav). Sárga színű gáz, leggyakrabban a királyvíz – sósav és salétromsav keveréke – bomlástermékeként fordul elő. Oxidáló tulajdonságú savak a molibdént oldják, tömény salétromsav azonban passziválja, ezért a híg salétromsav hatásosabb. A nemesfémek nem keverendők össze a „drágafémekkel” (angolul precious metal)

A palládium, platina, arany és higany királyvízben – sósav és salétromsav tömény elegyében – oldódik, az irídium és ezüst azonban nem. Tömény kénsav szulfonsavvá alakítja, a vörös füstölgő salétromsav pedig nitro-benzollá. Lúgok és híg savak alig támadják meg, a tömény sósav sem hat rá. A tömény sósav számos fémet felold, miközben oxidált fém-kloridok és hidrogéngáz keletkezik. A tömény salétromsav és HF-oldat nem támadja meg azonnal a fémet, de más erős savak igen. Savakra viszont érzékenyebb, szobahőmérsékleten tömény kénsav és füstölgő salétromsav hatására mélyreható bomlást szenved. Szintén nitrogén-dioxid fejlődik, ha tömény salétromsav a hidrogénnél pozitívabb standardpotenciálú fémekkel reagál. Tömény baktériumtenyészet és tömény fágfolyadék alkalmazásával a táptalajon pl. Reakcióképessége alacsony, ezért csak híg salétromsav (HNO), és forró, tömény kénsav (HSO) támadja meg. A ¬"A" állítás akkor igaz, amikor az "A" állítás nem igaz, és akkor nem igaz, amikor az "A" állítás igaz. Később kiderült, az állítás nem igaz. A művelet eredménye abban az esetben igaz, amikor A állítás és B állítás is igaz, vagy amikor sem az A sem a B állítás nem igaz. Melyik állítás a valószínűbb? Melyik az igaz? Attól függetlenül, hogy melyik állítás igaz, Burgoyne saratogai veresége és fegyverletétele végletesen megváltoztatta a háború erőviszonyait. Az állítás, miszerint Parker soha nem tanult zenét, egyszerűen nem igaz. Ha az erősebb állítás igaz, igaz a gyengébb is. Az utóbbi állítás minden hangolásra igaz. Ha n = 2 az állítás igaz. Egy állítás és tagadása nem lehet egyszerre igaz (ellentmondásmentesség elve). Tegyük fel, hogy "a"-ra igaz az állítás. Tegyük fel hogy "k"-ig igaz az állítás. Tegyük fel, hogy az állítás igaz formula_20-ra. Ez az állítás vagy igaz lesz vagy sem. Igazoljuk, hogy ha formula_12-re igaz az állítás, akkor formula_13-re is igaz. Igazoljuk, hogy ha formula_12-re igaz az állítás, akkor formula_40-re is igaz. Igazoljuk, hogy ha formula_12-re igaz az állítás, akkor formula_40-re is igaz. Az emberiség őskorától kezdve fennáll a kérdés": “Hogy állapíthatjuk meg hogy egy állítás igaz-e, hacsak nem tudjuk hogy igaz? Hiszen az állítás két tetszőleges lóra, azaz "n=2"-re már nyilvánvalóan nem igaz. Tegyük fel tehát, hogy az állítás igaz formula_4-ra. Általánosabban ez az állítás igaz, amennyiben ("H"² · ["M"]) integrálható. Mivel egy állítás és annak tagadása között az egyik mindenképp "igaz", ezért a "vagy" relációba hozott összetett állítás nyilvánvalóan mindig "igaz", azaz tautológia. Az igazság összefüggési elmélete szerint egy állítás annyiban igaz, amennyiben más igaz állításokkal "összefügg". Minden "n"-re belátjuk, hogyha az állítás tetszőleges "n" lóból álló ménesre igaz, akkor az állítás igaz tetszőleges, "n"+1 lóból álló ménesre is. Vízben oldva savként viselkedik, konjugált bázisa az NO, pKa = 11,4. Az ecetsav vízzel szemben gyenge, egyértékű savként viselkedik, pK = 4,8 értékkel. Nagyon gyenge sav, vízzel szemben nem viselkedik savként. Ez a vegyület gyenge egybázisú savként viselkedik. A hidrogén-tetrakloro-aurát egybázisú, gyenge savként viselkedik. Például a hidrogén-klorid gyenge savként viselkedik, ha ecetsavban oldjuk. Vízben oldva úgy viselkedik, mintha KSO és HSO keveréke lenne. Egyértékű savként viselkedik. Kétértékű savként viselkedik. Egyértékű savként viselkedik. Kétértékű savként viselkedik. Amfoter vegyület, ugyanis erős bázisok is feloldják, velük szemben gyenge savként viselkedik. Ezzel szemben az ecetsav "egyértékű, vízben jól oldódó, gyenge, szerves sav". A diketon 2,4-pentándion (acetilaceton) a keto-enol egyensúly következtében szintén gyenge savként viselkedik. A ¬"A" állítás akkor igaz, amikor az "A" állítás nem igaz, és akkor nem igaz, amikor az "A" állítás igaz. A húgysav kétértékű savként viselkedik. Vízben oldva hidrolizál. Vízben oldva bomlik. Például a bórsav (), bár nem protondonor, mégis gyenge savként viselkedik az alábbi hidrolitikus egyensúly miatt:

Hasonló módon a fémionok – például a ) – hidrolízisük révén gyenge savként viselkednek:

A savi disszociációs állandó az egyensúlyi állandó egyik speciális példája. A bórsav valójában nem háromértékű, hanem csak egyértékű savként viselkedik. A brómsav vizes oldatban erős savként viselkedik. Később kiderült, az állítás nem igaz. Az alkohol ebben az esetben savként viselkedik, melléktermékként hidrogén keletkezik. Vízben oldva áttetsző gélt alkot. Vízben oldva áttetsző gélt alkot. Vízben oldva savként viselkedik, konjugált bázisa az NO, pKa = 11,4. Például a hidrogén-klorid gyenge savként viselkedik, ha ecetsavban oldjuk. A hidrogén-tetrakloro-aurát egybázisú, gyenge savként viselkedik. A brómsav vizes oldatban erős savként viselkedik. Vízben oldva mérgező hidrogén-tellurid keletkezik belőle. Az alkohol ebben az esetben savként viselkedik, melléktermékként hidrogén keletkezik. Nátriummal szemben savként viselkedik, a reakcióban nátriumsó keletkezik és hidrogén fejlődik. A kén-hidrogén a víznek protont is képes átadni, vagyis savként viselkedik. Vízben oldva úgy viselkedik, mintha KSO és HSO keveréke lenne. Egyértékű savként viselkedik. Kétértékű savként viselkedik. Egyértékű savként viselkedik. Kétértékű savként viselkedik. A legegyszerűbb klórvegyület a hidrogén-klorid, amely gáz formában, vagy vízben oldva sósav formájában is fontos vegyszer az iparban és a laboratóriumban egyaránt. A sósavat hidrogén-klorid vízben történő oldásával állítják elő. Erős savra példa a hidrogén-klorid (HCl), melynek vízben a termodinamikai mennyiségekből becsült p"K"-ja −9,3. Amfoter vegyület, ugyanis erős bázisok is feloldják, velük szemben gyenge savként viselkedik. Vízben oldva már szobahőmérsékleten is bomlik, ekkor kénsav és hidrogén-peroxid keletkezik. Nagyon gyenge sav, vízzel szemben nem viselkedik savként. A húgysav kétértékű savként viselkedik. A hidrogén-tellurid (HTe) a tellúr savas hidridje, vízben oldva hidrogéntellurid anionra (HTe) disszociál. A ¬"A" állítás akkor igaz, amikor az "A" állítás nem igaz, és akkor nem igaz, amikor az "A" állítás igaz. Vízben oldva hidrolizál. Vízben oldva bomlik. A bórsav valójában nem háromértékű, hanem csak egyértékű savként viselkedik.