Egy jószág akkor szabad jószág, ha
szükségletkielégítésre alkalmatlan, ezért senki sem hajlandó fizetni érte. zérus nagyságú ár mellett is kisebb a keresett mennyiség, mint a kínált mennyiség. az elosztásáról a kormányzat gondoskodik, mivel a jószág mennyisége szűkös. a fogyasztásából bárki kizárható és egyik egyén fogyasztása csökkenti a mások által elfogyasztható mennyiséget.
A B C D
Két jószág esetében akkor beszélünk tökéletes helyettesítésről, ha valamennyi 1. jószág pontosan ugyanannyit ér a fogyasztó számára, mint valamennyi 2. jószág. Egy jószág keresletének kereszt-árrugalmassága azt mutatja meg, hogy hány százalékkal változik a jószág kereslete ("D"), ha egy másik – konkrét – jószág ára "(p)" 1%-kal nő. Egy jószág keresletének jövedelemrugalmassága sok információt hordoz a jószág tulajdonságairól. Egy jószág keresletének árrugalmasságán a keresett mennyiség százalékos megváltozását értjük, ha a jószág ára 1%-kal nő. Ha az Engel-görbe egy adott jövedelemszinten pozitív meredekségű, akkor normál, ha negatív meredekségű, akkor inferior a jószág. Arisztotelész szerint a pénz "steril jószág," nem rendelkezik önálló értékkel, csak akkor van neki értéke, ha van más jószág, amire elcserélhetjük. Továbbá egy termelési jószág is, mint minden más jószág, csak akkor juthat értékhez, ha rendelkezésre állása valamely hasznossággal bír vagy hiányától valamely hasznosság feláldozása függ. Ha viszont mindkét jószág "káros jószág," akkor a fogyasztó még mindig jobban jár, ha marad elköltetlen jövedelme, mint hogyha számára „negatív hasznossággal” járó jószágkombinációt vásárolna. Ha a vállalat az általa kínált jószág egységárát a vásárolt mennyiségnek, esetleg a jószág minőségének függvényeként szabja meg, akkor másodfokú árdiszkriminációt alkalmaz. Ha formula_1 pozitív, akkor az egyik jószág kereslete nő a másik jószág árának emelkedésekor; ilyenkor "helyettesítő javakról" beszélünk, mert ez a folyamat annak lehet a következménye, hogy a másik jószág korábbi vásárlói az árnövekedés hatására áttérnek az egyik jószág fogyasztására. Werbőczy szerint ugyanez áll akkor is, ha a jószág az atya testvéreire szállt. Keserű anyagot tartalmaz, ezért a jószág többnyire kerüli. A kereslet törvénye azt mondja ki, hogy ha egy jószág normál jószág (azaz Engel-görbéje pozitív meredekségű), akkor bizonyos, hogy negatív meredekségű keresleti görbével rendelkezik, azaz közönséges jószágról van szó. 500 jószág elpusztult. Ha egy jószág piacára teljesülnek bizonyos feltételek (például az információk akadálytalan áramlása, a jószág úgynevezett "homogenitása" vagy a piaci szereplők racionális viselkedése), akkor az árak kialakulhatnak az úgynevezett "piaci mechanizmus" révén. öszvérháton próbált előlük elmenekülni, de a jószág meg sem moccant. Ha a két jószág egyike közömbös a fogyasztó számára, azaz mindegy a számára, hogy mennyit fogyaszt belőle, a közömbösségi görbék egyenesek lesznek – példánkra visszatérve, ha az alma volna közömbös jószág, akkor a közömbösségi görbék vízszintesek, ha a csoki, akkor függőlegesek lennének. Az összes jószág elpusztult. nyugalmazott jószág-kormányzó, táblabíró. Fordított esetben, ha formula_1 negatív, a két jószág egymásnak "kiegészítője". Ha egy festményt felvásárol egy gyűjtő és csak maga gyönyörködik benne, akkor egy potenciális közösségi jószág átváltozik tisztán magánjószággá, kizárhatóvá és versengővé. Ha mindkét jószág közömbös, akkor a jószágtér minden pontja egyenértékű a fogyasztónak, így nem értelmezhetünk közömbösségi görbéket. Egy jószág megvásárlásakor fellépő "nettó fogyasztói többlet" – vagy egyszerűen fogyasztói többlet – annak a maximális pénzösszegnek, amit a vásárló (fogyasztó) a jószágért még éppen hajlandó megfizetni, valamint a jószág tényleges vételárának a különbsége. A jószág ára és a belőle fogyasztott mennyiség közti összefüggést a jószág "keresleti görbéje" mutatja. Legyen az "a" jószág az ármérce (numéraire), vagyis mérjük a többi jószág árát "a" egységében. Egy jószág keresletének árrugalmasságán a keresett mennyiség százalékos megváltozását értjük, ha a jószág ára 1%-kal nő. Ha tehát egy ilyen jószág ára nő, a belőle keresett mennyiség is növekedni fog, és fordítva: az árcsökkenés keresletcsökkenést eredményez. Ezek:


Egy jószág kínálatának árrugalmassága megmutatja, hogy az árának 1%-os növekedése a jószág eladói által kínált mennyiség hány százalékos változását idézi elő. Ha ugyanis egy jószág kínálata magasabb a keresleténél – ez a "túlkínálat" esete –, annak hatására a jószág eladói kénytelenek csökkenteni az árat, aminek következtében a keresett mennyiség emelkedni fog. Lényege a következő: ha egy általunk fogyasztott jószág "normál jószág", vagyis – minden más tényező változatlansága mellett – a jövedelmünk ("m") emelkedésének hatására a belőle vásárolt mennyiség "(x)" is növekszik, akkor bizonyos, hogy az árának "(p)" emelkedésekor a belőle fogyasztott mennyiség csökkenni fog. A jószág ára és a belőle fogyasztott mennyiség közti összefüggést a jószág "keresleti görbéje" mutatja. Ennek alapvetően két oka van:

A keresleti függvény negatív meredekségű, ha az általunk vizsgált jószág "közönséges jószág," vagyis növelve az árat, a belőle keresett mennyiség csökken és fordítva. Az aggregált kínálat esetében, mivel az több jószág kínálatát jelenti, az ár helyett az átlagárat vagy az árszínvonalat, a kínált mennyiség helyett pedig a kínált javak összértékét vesszük figyelembe. Ha a vállalat az általa kínált jószág egységárát a vásárolt mennyiségnek, esetleg a jószág minőségének függvényeként szabja meg, akkor másodfokú árdiszkriminációt alkalmaz. Két jószág esetében akkor beszélünk tökéletes helyettesítésről, ha valamennyi 1. jószág pontosan ugyanannyit ér a fogyasztó számára, mint valamennyi 2. jószág. Ekkor, ha az egyik mennyiség megduplázódik, akkor a másik mennyiség is megduplázódik. Valamivel szakszerűbb definíciója így hangzik: "A rezervációs ár egy jószág azon ára, amely mellett a fogyasztó számára a jószág megvásárlása közömbös a nem megvásárlásával." Továbbá egy termelési jószág is, mint minden más jószág, csak akkor juthat értékhez, ha rendelkezésre állása valamely hasznossággal bír vagy hiányától valamely hasznosság feláldozása függ. Ha a különböző árszintek melletti optimális jószágkombinációkat kötjük össze egymással, a két jószág "ár-fogyasztási" vagy "ár-ajánlati görbéjét" kapjuk meg; ha pedig egyetlen jószág optimális mennyiségét rendeljük a különböző árakhoz, az eredmény a jószág "keresleti görbéje" vagy "keresleti függvénye" lesz. Harmadfokú árdiszkriminációra akkor nyílik lehetőség, ha a kínált jószág piaca valamilyen szempont(ok) alapján jól beazonosítható részpiacokra bontható. Ha viszont mindkét jószág "káros jószág," akkor a fogyasztó még mindig jobban jár, ha marad elköltetlen jövedelme, mint hogyha számára „negatív hasznossággal” járó jószágkombinációt vásárolna. Konkrétabban, ha az egyik mennyiség a duplájára nő, akkor a másik mennyiség megfeleződik. Ez azonban nem minden esetben van így; előfordulhat, hogy az egyik jószág esetében a fogyasztott mennyiség csökkenni fog. Ha egy mennyiség eloszlása normális, akkor logaritmusának eloszlása lognormális. Werbőczy szerint ugyanez áll akkor is, ha a jószág az atya testvéreire szállt. Egy jószág keresletének kereszt-árrugalmassága azt mutatja meg, hogy hány százalékkal változik a jószág kereslete ("D"), ha egy másik – konkrét – jószág ára "(p)" 1%-kal nő. Egy jószág keresletének jövedelemrugalmassága sok információt hordoz a jószág tulajdonságairól. Ha az Engel-görbe egy adott jövedelemszinten pozitív meredekségű, akkor normál, ha negatív meredekségű, akkor inferior a jószág. Általában, ha az egyik mennyiség a valahányszorosára változik, akkor a másik mennyiség megváltozása ennek reciprokszorosa. Arisztotelész szerint a pénz "steril jószág," nem rendelkezik önálló értékkel, csak akkor van neki értéke, ha van más jószág, amire elcserélhetjük. Két jószág esetében akkor beszélünk tökéletes helyettesítésről, ha valamennyi 1. jószág pontosan ugyanannyit ér a fogyasztó számára, mint valamennyi 2. jószág. Egy jószág keresletének jövedelemrugalmassága sok információt hordoz a jószág tulajdonságairól. Egy jószág keresletének kereszt-árrugalmassága azt mutatja meg, hogy hány százalékkal változik a jószág kereslete ("D"), ha egy másik – konkrét – jószág ára "(p)" 1%-kal nő. Egy jószág keresletének árrugalmasságán a keresett mennyiség százalékos megváltozását értjük, ha a jószág ára 1%-kal nő. Ha formula_1 pozitív, akkor az egyik jószág kereslete nő a másik jószág árának emelkedésekor; ilyenkor "helyettesítő javakról" beszélünk, mert ez a folyamat annak lehet a következménye, hogy a másik jószág korábbi vásárlói az árnövekedés hatására áttérnek az egyik jószág fogyasztására. Ha a vállalat az általa kínált jószág egységárát a vásárolt mennyiségnek, esetleg a jószág minőségének függvényeként szabja meg, akkor másodfokú árdiszkriminációt alkalmaz. Arisztotelész szerint a pénz "steril jószág," nem rendelkezik önálló értékkel, csak akkor van neki értéke, ha van más jószág, amire elcserélhetjük. 500 jószág elpusztult. Ha viszont mindkét jószág "káros jószág," akkor a fogyasztó még mindig jobban jár, ha marad elköltetlen jövedelme, mint hogyha számára „negatív hasznossággal” járó jószágkombinációt vásárolna. Az összes jószág elpusztult. Továbbá egy termelési jószág is, mint minden más jószág, csak akkor juthat értékhez, ha rendelkezésre állása valamely hasznossággal bír vagy hiányától valamely hasznosság feláldozása függ. Legyen az "a" jószág az ármérce (numéraire), vagyis mérjük a többi jószág árát "a" egységében. Ha az Engel-görbe egy adott jövedelemszinten pozitív meredekségű, akkor normál, ha negatív meredekségű, akkor inferior a jószág. Werbőczy szerint ugyanez áll akkor is, ha a jószág az atya testvéreire szállt. nyugalmazott jószág-kormányzó, táblabíró. A jószág ára és a belőle fogyasztott mennyiség közti összefüggést a jószág "keresleti görbéje" mutatja. Ha egy jószág piacára teljesülnek bizonyos feltételek (például az információk akadálytalan áramlása, a jószág úgynevezett "homogenitása" vagy a piaci szereplők racionális viselkedése), akkor az árak kialakulhatnak az úgynevezett "piaci mechanizmus" révén. Az 1-es jószág "A" személy által fogyasztott mennyisége legyen formula_1, a 2-es jószág "A" által fogyasztott mennyisége formula_2, a "B" által fogyasztott jószágmennyiségek pedig hasonló elv szerint formula_3 és formula_4. Az eredmény az adott jószág fölöslege. (Nagy kiterjedésű földbirtok, jószág, uradalom.) A kereslet törvénye azt mondja ki, hogy ha egy jószág normál jószág (azaz Engel-görbéje pozitív meredekségű), akkor bizonyos, hogy negatív meredekségű keresleti görbével rendelkezik, azaz közönséges jószágról van szó. Információs jószág

Az információs jószág a kultúra-gazdaságtanban azokat a javakat jelöli, melyek piaci értékét információtartalmuk határozza meg. Fordított esetben, ha formula_1 negatív, a két jószág egymásnak "kiegészítője". Ugyanis egy jószág értékesítésével a jószág előállítója annak piaci értékével megegyező jövedelemhez jut, a vásárlónak pedig ez ugyanekkora kiadást jelent. Ugyanis egy jószág értékesítésével a jószág előállítója annak piaci értékével megegyező jövedelemhez jut, a vásárlónak pedig ez ugyanekkora kiadást jelent. Két jószág esetében akkor beszélünk tökéletes helyettesítésről, ha valamennyi 1. jószág pontosan ugyanannyit ér a fogyasztó számára, mint valamennyi 2. jószág. Könnyen előfordulhat, hogy egy jószág fogyasztása hatással van egy másikéra. Ha formula_1 pozitív, akkor az egyik jószág kereslete nő a másik jószág árának emelkedésekor; ilyenkor "helyettesítő javakról" beszélünk, mert ez a folyamat annak lehet a következménye, hogy a másik jószág korábbi vásárlói az árnövekedés hatására áttérnek az egyik jószág fogyasztására. Egy jószág keresletének árrugalmasságán a keresett mennyiség százalékos megváltozását értjük, ha a jószág ára 1%-kal nő. Egy jószág keresletének kereszt-árrugalmassága azt mutatja meg, hogy hány százalékkal változik a jószág kereslete ("D"), ha egy másik – konkrét – jószág ára "(p)" 1%-kal nő. Egy jószág keresletének jövedelemrugalmassága sok információt hordoz a jószág tulajdonságairól. Ha az Engel-görbe egy adott jövedelemszinten pozitív meredekségű, akkor normál, ha negatív meredekségű, akkor inferior a jószág. Arisztotelész szerint a pénz "steril jószág," nem rendelkezik önálló értékkel, csak akkor van neki értéke, ha van más jószág, amire elcserélhetjük. Ha a vállalat az általa kínált jószág egységárát a vásárolt mennyiségnek, esetleg a jószág minőségének függvényeként szabja meg, akkor másodfokú árdiszkriminációt alkalmaz. Ha viszont mindkét jószág "káros jószág," akkor a fogyasztó még mindig jobban jár, ha marad elköltetlen jövedelme, mint hogyha számára „negatív hasznossággal” járó jószágkombinációt vásárolna. Továbbá egy termelési jószág is, mint minden más jószág, csak akkor juthat értékhez, ha rendelkezésre állása valamely hasznossággal bír vagy hiányától valamely hasznosság feláldozása függ. Werbőczy szerint ugyanez áll akkor is, ha a jószág az atya testvéreire szállt. Abban, hogy egy fogyasztó számára milyen értékkel bír egy információs jószág, nemcsak a fogyasztásából származó hasznok, hanem az ezzel járó költségek is megjelennek. Előbbi esetében egyetlen személynek vagy egy jószág piacának, utóbbinál a teljes gazdaságnak a fogyasztása lehet vizsgálatok tárgya. A kereslet törvénye azt mondja ki, hogy ha egy jószág normál jószág (azaz Engel-görbéje pozitív meredekségű), akkor bizonyos, hogy negatív meredekségű keresleti görbével rendelkezik, azaz közönséges jószágról van szó. Természetben az azzal terhelt jószág negyedrészének kihasítása által. Ezek:


Egy jószág kínálatának árrugalmassága megmutatja, hogy az árának 1%-os növekedése a jószág eladói által kínált mennyiség hány százalékos változását idézi elő. A Cournot-duopólium jellemzői:

Jelölje formula_1 a két vállalat által előállított jószág piaci keresleti függvényét, ahol "p" a jószág ára. Ha egy jószág piacára teljesülnek bizonyos feltételek (például az információk akadálytalan áramlása, a jószág úgynevezett "homogenitása" vagy a piaci szereplők racionális viselkedése), akkor az árak kialakulhatnak az úgynevezett "piaci mechanizmus" révén. Ebben az esetben a jószágkombinációkat ábrázolhatjuk egy derékszögű koordináta-rendszerben, amelynek egyik tengelye az 1. jószág, másik tengelye a 2. jószág mennyiségét reprezentálja. A jószág ára és a belőle fogyasztott mennyiség közti összefüggést a jószág "keresleti görbéje" mutatja. 500 jószág elpusztult. Ha a két jószág egyike közömbös a fogyasztó számára, azaz mindegy a számára, hogy mennyit fogyaszt belőle, a közömbösségi görbék egyenesek lesznek – példánkra visszatérve, ha az alma volna közömbös jószág, akkor a közömbösségi görbék vízszintesek, ha a csoki, akkor függőlegesek lennének. Ha egy festményt felvásárol egy gyűjtő és csak maga gyönyörködik benne, akkor egy potenciális közösségi jószág átváltozik tisztán magánjószággá, kizárhatóvá és versengővé. A jövedelemváltozáshoz hasonlóan itt is csak az egyik esetet, mégpedig az 1. jószág árnövekedését vesszük szemügyre, a másik három – az 1. jószág árcsökkenése, továbbá a 2. jószág áremelkedése és -csökkenése – hasonló változásokat eredményez.