Miért lehet jobb felbontást elérni elektronmikroszkóppal, mint fénymikroszkóppal?
Mert az elektronokat könnyebb detektálni, mint a fotonokat. Mert a felgyorsított elektronok nem nyelődnek el a tárgyon, míg a fotonok igen. Mert a felgyorsított elektronok hullámhossza kisebb, mint a látható fényé. Mert az elektronok részecskék, a fény pedig hullám.
A B C D
Méretük 20-1500 nanométer között változik, döntő többségüket fénymikroszkóppal nem, csak elektronmikroszkóppal lehet megfigyelni. Általában a sejtek és szövetek fénymikroszkóppal vagy elektronmikroszkóppal történő vizsgálatát jelenti. A valószínűség-eloszlás alkalmazásával sokszor jobb eredményeket lehet elérni, mint közvetlen méréskor. Ezzel az első pásztázó elektronmikroszkóppal 50 nm-es felbontást értek el. Nincs különleges alakjuk, és nem különböztethetők meg egymástól, sem fénymikroszkóppal, sem elektronmikroszkóppal. Ennek tudható be az, hogy sok esetben jobb, valósabb megközelítést lehet elérni vele, mint a lineárissal. Jó felbontást viszonylag lassú (10–50 másodperc képmezőnként) pásztázósebességnél lehet elérni. A fotonokat látjuk mi, mint fényt. Ugyanakkor az EM sugárzás (különösen a röntgen- és gamma-sugárzás) másodlagos elektronokat és fotonokat hoz létre, amik további interakcióba lépnek más atomokkal, amik újabb elektronokat és fotonokat hoznak létre, stb. Monotóniatűrésük jobb lehet, mint az épeké. Jobb eredményt lehet elérni segítőtársakkal. Az alapállapotba visszaeső elektronok fotonokat bocsátanak ki amelyek a rezonátorban további elektronokat gerjesztenek, stimulálnak. A Codonosigidae család tagjainak úgy látszik hogy hiányzik a periplazmatikus terük amikor fénymikroszkóppal vizsgálják őket, de egy szép külső réteget csak elektronmikroszkóppal lehet látni. Pedig a nagyolvasztóval jobb eredményeket lehetett volna elérni, mint a parasztkemencékkel. Önhipnózissal nem lehet olyan mély hipnózist elérni, mint egyébként, mert az öntudat egy része a hipnózis külső struktúrájával foglalkozik. korrigált vízus több mint 125%-os is lehet, tehát a jól látó – vagy szemüveggel, kontaktlencsével „támogatott” – szemhez képest is jobb látásélességet lehet elérni. A másodikban már meg kell értenünk miért jobb a bevált lépéssorozat, mint az improvizálás. Egy egyedülálló teleszkóppal csak korlátozott felbontást lehet elérni, ennek kiküszöbölésére született meg a rádió interferometria ötlete. Szoftveres úton tovább lehet finomítani a felbontást és így valamivel jobb képet tudunk létrehozni. Az USA-ban sokkal erősebb radarokat használnak, mint Európában – messzebbre is mérnek, viszont jóval könnyebb detektálni őket, tehát ott egy olcsóbb készülék is megfelelően használható. Ezzel a bázisvonallal 1/100.000 ívmásodperces felbontást terveznek elérni. Ennél jobb pontosságot csak atomórákkal (atomóra) lehet elérni. A "feszültségi állapot" minél inkább a nyomófeszültség tartományában van, annál jobb az alakíthatóság (ezért lehet például kisajtolással sokkal nagyobb alakváltozást elérni, mint húzással). Lehet, hogy a felvétel maga jobb, mint a dal…”." Rájött arra, hogy ha könnyebb a cipő talpa, akkor a futók jobb teljesítményt tudnak elérni. Méretük 20-1500 nanométer között változik, döntő többségüket fénymikroszkóppal nem, csak elektronmikroszkóppal lehet megfigyelni. Nincs különleges alakjuk, és nem különböztethetők meg egymástól, sem fénymikroszkóppal, sem elektronmikroszkóppal. Ezzel az első pásztázó elektronmikroszkóppal 50 nm-es felbontást értek el. Általában a sejtek és szövetek fénymikroszkóppal vagy elektronmikroszkóppal történő vizsgálatát jelenti. Jó felbontást viszonylag lassú (10–50 másodperc képmezőnként) pásztázósebességnél lehet elérni. A Codonosigidae család tagjainak úgy látszik hogy hiányzik a periplazmatikus terük amikor fénymikroszkóppal vizsgálják őket, de egy szép külső réteget csak elektronmikroszkóppal lehet látni. A valószínűség-eloszlás alkalmazásával sokszor jobb eredményeket lehet elérni, mint közvetlen méréskor. Jobb eredményt lehet elérni segítőtársakkal. Mivel az elektronok hullámhossza sokkal kisebb, mint a látható fényé, sokkal finomabb felbontást tesznek lehetővé. A valódi fotonok, éppúgy mint az elektronok és a protonok, végtelen hosszú ideig élnek, ha nem kerülnek kölcsönhatásba más részecskékkel. Ilyenkor az elsődleges pásztázó sugárból a tárgyon áthatolt elektronokat észlelő detektort a tárgyon áthatoló elektronok útjába (azaz a felhajtott képernyő alatt) helyezik el: pásztázó transzmissziós elektronmikroszkóp. Egy egyedülálló teleszkóppal csak korlátozott felbontást lehet elérni, ennek kiküszöbölésére született meg a rádió interferometria ötlete. Szoftveres úton tovább lehet finomítani a felbontást és így valamivel jobb képet tudunk létrehozni. Tulajdonképpen, bármilyen más kódolást használva, ennél jobb eredményt nem lehet elérni. Ezzel a módszerrel 1 nanoszekundumos felbontást is el lehet érni. Ezzel a bázisvonallal 1/100.000 ívmásodperces felbontást terveznek elérni. A fotonok, elektronok és pozitronok egyensúlya jellemezte az univerzumot 15 másodpercig. Repülőgéppel nem lehet elérni a világűrt, mert a repülőgép hajtóművének működéséhez levegő szükséges. Ennél jobb pontosságot csak atomórákkal (atomóra) lehet elérni. Ennek tudható be az, hogy sok esetben jobb, valósabb megközelítést lehet elérni vele, mint a lineárissal. A két megoldás kombinációjával ráadásul még jobb eredményt lehet elérni. Ezek közül példaként néhány:

Mikro-telekinézis alatt a szabad szemmel nem látható részecskék (atomok, elektronok fotonok stb.) Önhipnózissal nem lehet olyan mély hipnózist elérni, mint egyébként, mert az öntudat egy része a hipnózis külső struktúrájával foglalkozik. 1933-ban a Magfizikai Kutatóintézet részecskegyorsító laboratóriumában vizsgálta a felgyorsított elektronok és az atommag kölcsönhatását. A billentyűzet jobb oldalára kerültek a kiegészítő karakterek, míg az ékezeteket a shift és az alt gombok kombinációjával lehet elérni. Mivel az elektronok hullámhossza sokkal kisebb, mint a látható fényé, sokkal finomabb felbontást tesznek lehetővé. mint a látható fényé. A sugár hullámhossza (az általában alkalmazott gyorsítófeszültség mellett) körülbelül öt nagyságrenddel kisebb, mint a látható fényé, és a sugár elektromágneses „lencsékkel” fókuszolható. Méretük 20-1500 nanométer között változik, döntő többségüket fénymikroszkóppal nem, csak elektronmikroszkóppal lehet megfigyelni. Általában a sejtek és szövetek fénymikroszkóppal vagy elektronmikroszkóppal történő vizsgálatát jelenti. Ennek hullámhossza alig valamivel kisebb, mint a nátrium ún. Ennek egyik, látványos alkalmazása az elektronmikroszkóp, ami sokkal jobb felbontást ad az optikai mikroszkópnál, mivel az elektron hullámhossza a látható fényénél rövidebb. A valószínűség-eloszlás alkalmazásával sokszor jobb eredményeket lehet elérni, mint közvetlen méréskor. Más szóval a pumpálási hullámhossz kisebb, mint a lézer hullámhossza. Nincs különleges alakjuk, és nem különböztethetők meg egymástól, sem fénymikroszkóppal, sem elektronmikroszkóppal. Ezzel az első pásztázó elektronmikroszkóppal 50 nm-es felbontást értek el. Jó felbontást viszonylag lassú (10–50 másodperc képmezőnként) pásztázósebességnél lehet elérni. Ennek tudható be az, hogy sok esetben jobb, valósabb megközelítést lehet elérni vele, mint a lineárissal. Jobb eredményt lehet elérni segítőtársakkal. A Codonosigidae család tagjainak úgy látszik hogy hiányzik a periplazmatikus terük amikor fénymikroszkóppal vizsgálják őket, de egy szép külső réteget csak elektronmikroszkóppal lehet látni. A felgyorsított protonoknak akkora mozgási energiájuk lesz, mint egy repülő szúnyogé, csak sokkalta kisebb tömegen. Laue felvetette a ötletet, hogy a röntgensugárzás hullámhossza jelentősen kisebb lehet. Pedig a nagyolvasztóval jobb eredményeket lehetett volna elérni, mint a parasztkemencékkel. Kisebb "töltést" a lengőív kisebb kitérésével lehet elérni. Monotóniatűrésük jobb lehet, mint az épeké. korrigált vízus több mint 125%-os is lehet, tehát a jól látó – vagy szemüveggel, kontaktlencsével „támogatott” – szemhez képest is jobb látásélességet lehet elérni. Egy egyedülálló teleszkóppal csak korlátozott felbontást lehet elérni, ennek kiküszöbölésére született meg a rádió interferometria ötlete. A Rayleigh-szórásban a molekulák önálló dipólusokként ("p") tekintendők, a részecskeméret kisebb, mint a szóródó fény hullámhossza. Eurázsiában (és Afrikában) miért volt kisebb mértékű, mint Észak-Amerikában? A kisebb méret miatt termelékenységük kisebb, mint a zártkeverőké, viszont hűtésük jobb. Méretük 20-1500 nanométer között változik, döntő többségüket fénymikroszkóppal nem, csak elektronmikroszkóppal lehet megfigyelni. Általában a sejtek és szövetek fénymikroszkóppal vagy elektronmikroszkóppal történő vizsgálatát jelenti. Ezzel az első pásztázó elektronmikroszkóppal 50 nm-es felbontást értek el. Nincs különleges alakjuk, és nem különböztethetők meg egymástól, sem fénymikroszkóppal, sem elektronmikroszkóppal. Jó felbontást viszonylag lassú (10–50 másodperc képmezőnként) pásztázósebességnél lehet elérni. Mivel az elektronok hullámhossza sokkal kisebb, mint a látható fényé, sokkal finomabb felbontást tesznek lehetővé. Jobb eredményt lehet elérni segítőtársakkal. A Codonosigidae család tagjainak úgy látszik hogy hiányzik a periplazmatikus terük amikor fénymikroszkóppal vizsgálják őket, de egy szép külső réteget csak elektronmikroszkóppal lehet látni. A valószínűség-eloszlás alkalmazásával sokszor jobb eredményeket lehet elérni, mint közvetlen méréskor. Pedig a nagyolvasztóval jobb eredményeket lehetett volna elérni, mint a parasztkemencékkel. Egy egyedülálló teleszkóppal csak korlátozott felbontást lehet elérni, ennek kiküszöbölésére született meg a rádió interferometria ötlete. Ennek tudható be az, hogy sok esetben jobb, valósabb megközelítést lehet elérni vele, mint a lineárissal. Szoftveres úton tovább lehet finomítani a felbontást és így valamivel jobb képet tudunk létrehozni. Az anyagi részecskék (elektronok, atomok, molekulák, ionok, kolloid részecskék) áramlása, melyet a részecskék helytől függően változó koncentrációja okoz. Ha töltéssel rendelkező részecskék, mint az elektronok és a protonok mágneses mezőben mozognak, az útvonaluk megváltozik. Ezzel a bázisvonallal 1/100.000 ívmásodperces felbontást terveznek elérni. Ennél jobb pontosságot csak atomórákkal (atomóra) lehet elérni. Az olyan rendszereknél, ahol a részecskék száma nagy, rendszerint csak statisztikai módszerekkel lehet eredményt elérni. Ezzel a mozgással, a fény és a legfényesebb részecskék felemelkedtek, de a részecskék nem voltak olyan gyorsak, mint a fény és nem tudtak magasabbra emelkedni. A főként vörös fény milliószor erősebb volt, mint a földi sarki fény; a töltött részecskék hidrogénbe ütköztek. A két megoldás kombinációjával ráadásul még jobb eredményt lehet elérni. Sarki fény

A sarki fény (az északi féltekén gyakran: északi fény "(aurora borealis)," délen: "aurora australis)" a Föld északi és déli sarkánál a légkörbe behatoló töltött részecskék (elsősorban protonok és elektronok) által keltett időleges fényjelenség. A betáplált részecskék tipikusan elektronok, pozitronok, protonok vagy antiprotonok. A protonok, neutronok és elektronok az atomot alkotó legfontosabb elemi részecskék. Ezen felül, a részecskék felületére megelőzően felvitt kemoterápiás gyógyszer így a daganatban nagyobb koncentrációt ér el, mint amit szisztémás kezelések alkalmával lehet elérni, ami jobb terápiás hatással és kevesebb szisztémás mellékhatással járhat.