Melyik elődjeink csináltak elsőnek szerszámokat?
Homo erectus Homo sapiens sapiens Homo sapiens neanderthalensis Homo habilis
A B C D
Louis még utána hosszú ideig úgy vélte, hogy a Homo erectus használt szerszámokat és az Australopithecus nem. A Homo erectus-ok kb. Homo erectus

A Homo erectus (magyarul: „felegyenesedett ember”; néha azonosítva a "Homo ergaster", azaz "munkás ember" fajjal) az emberi nem "(Homo)" egyik faja. A homo erectus helyét a homo sapiens vette át. A pekingi előember hasonlított a jávai előemberhez "(Homo erectus erectus)". A pekingi előember hasonlított a jávai előemberhez ("Homo erectus erectus)". Homo habilis 
Homo heidelbergensis (pld:Maueri álkapocs)
Homo erectus leakeyi(pld:Cinderella)
Homo erectus(Ndutu)
Homo erectus paleohungaricus
Homo pre-neanderthalensis(Montmaurin)
Homo anteneanderthalensis(Tautavel)
Homo neanderthalensis(La Chapella-i ősember)
Homo sapiens fossilis(Obercassel)
Homo rudolfensis 
Homo floresiensis
Homo rhodesiensis
Homo antecessor
Homo heidelbergensis
Homo ergaster
Homo naledi

Az emberi test mind felépítésében, mind működésében nagyban hasonlít más méhlepényes emlősök testéhez. Ezt a szintet a Homo rudolfensis, Homo habilis, Homo ergaster és Homo erectus fajok képviselték. Tüzet a Homo erectus idejétől kezdve használt. Az korszak elején megjelent a homo erectus („felegyenesedett ember”), amely már nagyobb aggyal rendelkezik, használja a tüzet és alaposabban kidolgozott szerszámokat készít, mint elődje, a homo habilis („ügyes ember”). Ez kapcsolatot teremt a homo erectus és az archaikus homo sapiens között. Magyarul: heidelbergi ember, a Homo erectus európai leszármazottja. Ahová a "Homo erectus" eljutott, ott idővel megjelent a korai "Homo sapiens" is. Ezek egy interglaciális időszakban készültek, amikor az európai Homo erectus egy partmenti szikla tövében, a korabeli kavicsos tengerparton szerszámokat pattintott az ott található kövekből. Mindenesetre mind a Homo erectus, mind a Homo sapiens a tengerpartokon terjedt el először. Nizza területén már évvel ezelőtt a homo erectus megtelepedett. Fontosabb települései:

Az Ibériai-félszigeten az első emberek a korai hominidák voltak (Homo erectus, Homo heidelbergensis, Homo antecessor). További Australopithecus leletek mellett Homo erectus és Homo habilis maradványokat is találtak ezen a területen. A Homo erectus-szal egyidőben más emberfélék is éltek Afrikában. Egyes korai emberfajokból a "Homo erectus"-on (előember) keresztül alakult ki a "Homo sapiens" (mai ember). Eszerint az Afrikából kiáramló "Homo sapiens" csoportok több régióban is kereszteződtek a "Homo erectus" helyi csoportjaival. Az alsó paleolit a "Homo habilis" megjelenésének ideje, és még ennek folyamán elterjedt a "Homo erectus" is. A Duna-glaciális idején tűnt fel a Homo habilis és Homo erectus, mint az emberek első képviselői. A Duna-glaciális idején tűnik fel a Homo habilis és Homo erectus, mint az emberek első képviselői. A leletet az Australopithecus és a Homo erectus közötti átmenetnek tartották. A "Homo sapiens" másik alfaja a kihalt "Homo sapiens idaltu" volt. A ma élő emberek a "Homo sapiens" („értelmes ember”) faj, ezen belül a mai ember "(Homo sapiens sapiens)" alfaj tagjai. Homo neanderthalensis és Homo sapiens leletek vizsgálata. A csontvázak alapján eleinte felállították a "Homo predmontensis" nevű fajt, később átsorolták a Homo sapiens sapiens fajba. Az első modern ember, Homo sapiens sapiens a Kebara-kultúra embere volt kb. Az alfajok nevének értelemszerűen háromtagúnak kell lennie: Homo (nem) + sapiens (faj) + sapiens (alfaj). A homo erectus helyét a homo sapiens vette át. A humán genom a Homo sapiens genomja. Mivel azonban a DNS-vizsgálatok szerint a Homo sapiens sapiens és a neandervölgyi ember képes volt egymás közt szaporodni, a Homo sapiens neanderthalensis besorolás ismét jogalapot nyert. A nagyrassz taxonómiai szempontból az alfaj kategóriának ("rang"nak) felelne meg, ugyanakkor az emberi faj "(Homo sapiens)" mai összes képviselője hivatalosan a "Homo sapiens sapiens" alfaj tagja. Afrikában volt az emberiség bölcsője és innen indult területszerző, kontinensnyi területek gyarmatosításra a Homo sapiens sapiens. Ám szigorú intelme: a képzelt piramis csúcsára felkapaszkodott, spirituális hagyatékából önmaga által kiforgatott, kiüresített Homo sapiens sapiens sohasem fog valódi demokráciát teremteni, arra csak a Homo sapiens humanus lehet képes. Csontjaik általában vastagabbak voltak a "Homo sapiens sapiens" alfajnál, ami nagymértékben hozzájárult ahhoz, hogy nagyobb eséllyel fosszilizálódjanak. A pliocén és a legidősebb negyedidőszaki leleteken át a fejlődés a mai emberhez "(Homo sapiens sapiens)" vezetett. A felső paleolitikumban, úgy 35–30 ezer évvel ezelőtt, a neandervölgyieket lassan felváltotta a Homo sapiens sapiens. Ez kapcsolatot teremt a homo erectus és az archaikus homo sapiens között. Humán genom

A humán genom a Homo sapiens genomja. Ez az időszak egybeesik a Homo sapiens megjelenésével Európában. 1992-ben egy "Homo sapiens" alsó állkapcsát találták meg. Más vélemények szerint nem faj, hanem alfaj "(H. sapiens neanderthalensis)" és nem kihalt, hanem keveredett az északra hatoló "Homo sapiens sapiens" alfajjal, létrehozva a "paleoeuropid" rasszot. A Homo ergasterből alakult ki a Homo sapiens, olyan átmeneti formákon keresztül, mint Homo rhodesiensis. Ahová a "Homo erectus" eljutott, ott idővel megjelent a korai "Homo sapiens" is. Maga a "Homo sapiens" faj legalább 200 000 éve létezik. Mindenesetre mind a Homo erectus, mind a Homo sapiens a tengerpartokon terjedt el először. Az aurignaci kor a neandervölgyi ember "(Homo sapiens neanderthalensis)" és a "Homo sapiens sapiens" együttélésének kora, és ezen ötezer év alatt az előbbiek teljesen eltűntek – vagy kihaltak, vagy beolvadtak (e kérdésben még mindig nagy a vita). Homo neanderthalensis és Homo sapiens leletek vizsgálata. Neandervölgyi ember

A neandervölgyi ember "(Homo sapiens neanderthalensis)" vitatott besorolású emberféle. Ezt a szintet a Homo antecessor, Homo heidelbergensis, a Homo rhodesiensis, és – vitatott módon – a neandervölgyi ember "(Homo sapiens neanderthalensis)" képviselték. Mivel azonban a DNS-vizsgálatok szerint a Homo sapiens sapiens és a neandervölgyi ember képes volt egymás közt szaporodni, a Homo sapiens neanderthalensis besorolás ismét jogalapot nyert. Az előbbiből a neandervölgyi ember "(Homo neanderthalensis)", az utóbbiból a cro-magnoni ember "(Homo sapiens)" leletei kerültek elő. A Homo sapiens és a Homo neanderthalensis mintegy 10-12 ezer évig élt egymás mellett, majd a neandervölgyi ember kihalt. Más vélemények szerint nem faj, hanem alfaj "(H. sapiens neanderthalensis)" és nem kihalt, hanem keveredett az északra hatoló "Homo sapiens sapiens" alfajjal, létrehozva a "paleoeuropid" rasszot. Homo habilis 
Homo heidelbergensis (pld:Maueri álkapocs)
Homo erectus leakeyi(pld:Cinderella)
Homo erectus(Ndutu)
Homo erectus paleohungaricus
Homo pre-neanderthalensis(Montmaurin)
Homo anteneanderthalensis(Tautavel)
Homo neanderthalensis(La Chapella-i ősember)
Homo sapiens fossilis(Obercassel)
Homo rudolfensis 
Homo floresiensis
Homo rhodesiensis
Homo antecessor
Homo heidelbergensis
Homo ergaster
Homo naledi

Az emberi test mind felépítésében, mind működésében nagyban hasonlít más méhlepényes emlősök testéhez. A maradványok az első megtalált közös gyermek egyike lehet, és bizonyítékot szolgáltat arra, hogy a Homo sapiens és a Homo neanderthalensis keveredett egymással. Több alfaja ismert "(H. s. neanderthalensis, H. s. presapiens)" és körülbelül 30 000 éve megjelent a ma élő "ember", a "Homo sapiens sapiens" alfaj. Az aurignaci kor a neandervölgyi ember "(Homo sapiens neanderthalensis)" és a "Homo sapiens sapiens" együttélésének kora, és ezen ötezer év alatt az előbbiek teljesen eltűntek – vagy kihaltak, vagy beolvadtak (e kérdésben még mindig nagy a vita). A "Homo sapiens" másik alfaja a kihalt "Homo sapiens idaltu" volt. A neandervölgyi Mettmann városa mellett talált leletek, melyek a neandervölgyiek "(Homo sapiens neanderthalensis)" jelenlétéről tanúskodnak, körülbelül 30-40 000 évesek. A paleolitikum során Európában a modern ember "(Homo sapiens sapiens)" kiszorítja a neandervölgyi embert "(Homo neanderthalensis)" és a korszak végére kipusztul az európai pleisztocén megafauna (barlangi medve, barlangi oroszlán, gyapjas mamut, gyapjas orrszarvú, óriásszarvas). A ma élő emberek a "Homo sapiens" („értelmes ember”) faj, ezen belül a mai ember "(Homo sapiens sapiens)" alfaj tagjai. A homo erectus helyét a homo sapiens vette át. A csontvázak alapján eleinte felállították a "Homo predmontensis" nevű fajt, később átsorolták a Homo sapiens sapiens fajba. Az 1950-es évektől a legtöbb kutató úgy gondolta, hogy a mai ember egy kihalt alfaja volt, ezért a "Homo sapiens neanderthalensis" nevet adták neki. A humán genom a Homo sapiens genomja. A Homo ergasterből alakult ki a Homo sapiens, olyan átmeneti formákon keresztül, mint Homo rhodesiensis. Ez kapcsolatot teremt a homo erectus és az archaikus homo sapiens között. Az első modern ember, Homo sapiens sapiens a Kebara-kultúra embere volt kb. Az alfajok nevének értelemszerűen háromtagúnak kell lennie: Homo (nem) + sapiens (faj) + sapiens (alfaj). A paleolitikum során Európában a modern ember, azaz a "Homo sapiens sapiens", kiszorítja a neandervölgyi embert "(Homo neanderthalensis)", és a korszak végére kipusztul az európai pleisztocén megafauna, többek között a barlangi medve, a barlangi oroszlán, a gyapjas mamut, a gyapjas orrszarvú és az óriásszarvas is. Az őskőkorszak "(paleolitikum)" során Európában a modern ember "(Homo sapiens)" kiszorítja a neandervölgyi embert "(Homo neanderthalensis)" és a korszak végére kipusztul az európai pleisztocén megafauna (barlangi medve, barlangi oroszlán, gyapjas mamut, gyapjas orrszarvú, óriásszarvas). Homo habilis

A Homo habilis (magyarul: „ügyes ember”) a "Homo" nembe tartozó faj, amelyet köznapi kifejezéssel az előemberek közé sorolnak. Ezt a szintet a Homo rudolfensis, Homo habilis, Homo ergaster és Homo erectus fajok képviselték. Az korszak elején megjelent a homo erectus („felegyenesedett ember”), amely már nagyobb aggyal rendelkezik, használja a tüzet és alaposabban kidolgozott szerszámokat készít, mint elődje, a homo habilis („ügyes ember”). További Australopithecus leletek mellett Homo erectus és Homo habilis maradványokat is találtak ezen a területen. A Homo habilis életében a vadászat azonban csupán alárendelt szerepet játszott. Az alsó paleolit a "Homo habilis" megjelenésének ideje, és még ennek folyamán elterjedt a "Homo erectus" is. A Duna-glaciális idején tűnt fel a Homo habilis és Homo erectus, mint az emberek első képviselői. A Duna-glaciális idején tűnik fel a Homo habilis és Homo erectus, mint az emberek első képviselői. Törzstörténete szerint az eredetileg növényevő ősöktől a növény- és dögevő ősökön (Homo habilis) át a növény- és dögevő, később vadászó Homo-fajokig (Homo erectus, Homo heidelbergensis, Homo sapiens) haladt. A kutatók szerint a Homo erectus az emberi nem "(Homo)" első képviselőitől, a 3,5-1,8 millió évvel ezelőtt élt Homo rudolfensis-től és Homo habilis-tól származott. Az emberi nem ("Homo)" első képviselői a felszabadult kezüket lassanként szerszámok, eszközök készítésére, munkavégzésre kezdték használni ("Homo habilis" és "Homo erectus", vagyis az előember). Az ipar első előállítói – a legelterjedtebb nézet szerint – a "Homo habilis" egyedei voltak, míg az "acheulit" a Homo erectusok alkalmazták. A Homo nem első képviselője a Homo habilis volt, ami a leletek tanúsága szerint 2,8 millió évvel ezelőtt jelent meg. A "Homo habilis" maradványai mellett, ugyanazon rétegekben találták a legősibb, 2,3 millió éves kőeszközöket. Homo habilis 
Homo heidelbergensis (pld:Maueri álkapocs)
Homo erectus leakeyi(pld:Cinderella)
Homo erectus(Ndutu)
Homo erectus paleohungaricus
Homo pre-neanderthalensis(Montmaurin)
Homo anteneanderthalensis(Tautavel)
Homo neanderthalensis(La Chapella-i ősember)
Homo sapiens fossilis(Obercassel)
Homo rudolfensis 
Homo floresiensis
Homo rhodesiensis
Homo antecessor
Homo heidelbergensis
Homo ergaster
Homo naledi

Az emberi test mind felépítésében, mind működésében nagyban hasonlít más méhlepényes emlősök testéhez. Az 1,8-1,6 millió éves intervallumban azonban a Homo habilis is létezett ugyanazon a területen. Egy, 2009 novemberében megjelenés alatt álló tanulmány szerint a leletek kladisztikai elemzése alapján a "Homo floresiensis" fejlődési vonala sokkal régebben ágazott le a többi embertől, az általuk javasolt két lehetséges időpont 2,3 és 1,8 millió évvel ezelőtti, azaz a Homo rudolfensis és a Homo habilis, vagy a "Homo habilis" és a Homo erectus kialakulása közötti idő. Mary Leakey és Louis Leakey 2007-ben nyilvánossá tett kutatásai szerint a "Homo habilis" és a "Homo erectus" 1,44 millió évvel ezelőtt kb. Legújabban feltételezik, hogy a "habilis" utód nélkül kihalt mellékág, amelynek nincs köze se a korábbi Homo rudolfensis, se a későbbi Homo ergaster fajhoz. A hominidák családjába korábban csak a mai embert "(Homo sapiens)" és a "Homo" nem kihalt fajait, a "Homo habilis"-t, "Homo erectus"-t, a heidelbergi embert "(Homo heidelbergensis)," "Homo rhodesiensis"-t és neandervölgyi embert "(Homo neandertalensis)," illetve az emberi nem közvetlen elődeit, az "Australopithecina" csoportot sorolták. A Pak Szaporítók szexuálisan érett, intelligencia nélküli, értelem alatti főemlősök, nagyjából azonosak a Homo habilis-szel. A "Hominina" öregnembe tartozó első emberelődöknek "(Australopithecus, Homo habilis, Homo ergaster)" európai leletei nem ismeretesek, így a Kárpát-medencében sem találták meg a nyomukat. 2 millió éve jelent meg Kelet-Afrikában az első ismert, az emberek ("Homo" nem)) közé sorolt faj, amelyet ügyes embernek ("Homo habilis"nak) nevezünk. Eredetileg a "Homo erectus" fajba sorolták, ma már inkább "Homo habilis" a besorolása a nagymértékű "prognathia" (fogmedri előreállás) és az erős nyakszirti bütyök alapján. Ez az eszközkultúra végigkíséri a "Homo" genus fejlődését a "Homo rudolfensis"től a "H. erectus"on, "H. habilis"on, "H. ergaster"en és "H. antecessor"on keresztül a "Homo sapiens"ig.