Melyik anyagot építik fel síkalkatú molekulák?
Fehérfoszfor. Klórmetán. Kén. Naftalin. Hidrogén-peroxid.
A B C D E
A gőzét kétatomos molekulák építik fel. A T jelű molekulák építik fel. A vegyület szilárd halmazállapotban óriásmolekula, gáz halmazállapotban dimer FeCl molekulák építik fel. A higany-fulminát rombos szerkezetű kristályokat alkot, a kristályokat csaknem lineáris Hg(CNO) molekulák építik fel. építik fel. Molekulája kristályrácsban síkalkatú, de gázfázisban nem sík szerkezetet vesz fel. Az elv, hogy az anyagot apró részecskék építik fel, igen régi: az ókorban Indiában és Görögországban is megjelent. Bázisaikat kristályokkal építik fel. Elsősorban mészkőrétegek építik fel. Színtelen, oktaéderes kristályok építik fel. Nem szeretné, ha az építtető nélküle döntene arról, hogy melyik gyártó termékeit építik be. A kiralitás felléphet síkalkatú molekulák esetében is, amennyiben a sík valamelyik oldala kitüntetetté válik azáltal, hogy a szimmetriasíkon kívül eső atomcsoportok, szerkezetek deszimmetrizálják a molekulát. Elsősorban kréta-kori mészkövek építik fel. A hegységet devoni mészkövek építik fel. A NO molekula síkalkatú, C szimmetriát mutat. Mai templomát 1883-84 között építik fel. Főleg devoni gnájszok és csillámpalák építik fel. A fennsíkot óidei üledékes kőzetek építik fel. Előállítása vörös- vagy fehérfoszfor és kén reakciójával történik. A kapszidot egyforma alegységek, úgynevezett kapszomerek építik fel. Óidő eleji kőzetek, főként mészkő, homokkő építik fel. Régen használták a réz-szulfátot fehérfoszfor-mérgezés elleni hánytatásra. Molekulája síkalkatú, benne a kinonszerkezethez egy aromás gyűrű kapcsolódik. Sztérikusan kevésbé gátolt analógok esetén (glioxál, diacetil, oxálsav-származékok) a két (RCO)-csoport síkalkatú anti-konformációt vesz fel. A szénhidrogének molekuláit csak szén- és hidrogénatomok építik fel. A gőzét kétatomos molekulák építik fel. A T jelű molekulák építik fel. A vegyület szilárd halmazállapotban óriásmolekula, gáz halmazállapotban dimer FeCl molekulák építik fel. A higany-fulminát rombos szerkezetű kristályokat alkot, a kristályokat csaknem lineáris Hg(CNO) molekulák építik fel. építik fel. Molekulája kristályrácsban síkalkatú, de gázfázisban nem sík szerkezetet vesz fel. Az elv, hogy az anyagot apró részecskék építik fel, igen régi: az ókorban Indiában és Görögországban is megjelent. Bróm-klórmetán

A bróm-klórmetán a metán vegyesen halogénezett származéka. Bázisaikat kristályokkal építik fel. Elsősorban mészkőrétegek építik fel. Dibróm-klórmetán

A dibróm-klórmetán a trihalogénmetánok közé tartozó vegyület, képlete CHBrCl. Színtelen, oktaéderes kristályok építik fel. Nem szeretné, ha az építtető nélküle döntene arról, hogy melyik gyártó termékeit építik be. A kiralitás felléphet síkalkatú molekulák esetében is, amennyiben a sík valamelyik oldala kitüntetetté válik azáltal, hogy a szimmetriasíkon kívül eső atomcsoportok, szerkezetek deszimmetrizálják a molekulát. Elsősorban kréta-kori mészkövek építik fel. A hegységet devoni mészkövek építik fel. Klórmetán

A klórmetán vagy metil-klorid a metán klórtartalmú származéka, a halogénezett szénhidrogének közé tartozik. A NO molekula síkalkatú, C szimmetriát mutat. Mai templomát 1883-84 között építik fel. Főleg devoni gnájszok és csillámpalák építik fel. A fennsíkot óidei üledékes kőzetek építik fel. Fluor-klórmetán

A fluor-klórmetán vagy Freon 31 gáz halmazállapotú vegyület, a metán halogénezett (részlegesen klórozott-fluorozott) származéka. A kapszidot egyforma alegységek, úgynevezett kapszomerek építik fel. Óidő eleji kőzetek, főként mészkő, homokkő építik fel. A keletkező származékok aránya függ a kiindulási klórmetán aránytól, metánfelesleg esetén klórmetán, klórfelesleg esetén tetraklórmetán keletkezik a legnagyobb mennyiségben. A gőzét kétatomos molekulák építik fel. A T jelű molekulák építik fel. A vegyület szilárd halmazállapotban óriásmolekula, gáz halmazállapotban dimer FeCl molekulák építik fel. A higany-fulminát rombos szerkezetű kristályokat alkot, a kristályokat csaknem lineáris Hg(CNO) molekulák építik fel. építik fel. Molekulája kristályrácsban síkalkatú, de gázfázisban nem sík szerkezetet vesz fel. Az elv, hogy az anyagot apró részecskék építik fel, igen régi: az ókorban Indiában és Görögországban is megjelent. Bázisaikat kristályokkal építik fel. Elsősorban mészkőrétegek építik fel. Színtelen, oktaéderes kristályok építik fel. Sok szerves vegyület, apoláris molekulák (például zsírok, olajok, gyanták, kaucsuk, jód, foszfor, kén) jó oldószere. Nem szeretné, ha az építtető nélküle döntene arról, hogy melyik gyártó termékeit építik be. A kiralitás felléphet síkalkatú molekulák esetében is, amennyiben a sík valamelyik oldala kitüntetetté válik azáltal, hogy a szimmetriasíkon kívül eső atomcsoportok, szerkezetek deszimmetrizálják a molekulát. Elsősorban kréta-kori mészkövek építik fel. A hegységet devoni mészkövek építik fel. A NO molekula síkalkatú, C szimmetriát mutat. Mai templomát 1883-84 között építik fel. Főleg devoni gnájszok és csillámpalák építik fel. A fennsíkot óidei üledékes kőzetek építik fel. A kapszidot egyforma alegységek, úgynevezett kapszomerek építik fel. Óidő eleji kőzetek, főként mészkő, homokkő építik fel. Molekulája síkalkatú, benne a kinonszerkezethez egy aromás gyűrű kapcsolódik. Sztérikusan kevésbé gátolt analógok esetén (glioxál, diacetil, oxálsav-származékok) a két (RCO)-csoport síkalkatú anti-konformációt vesz fel. A szénhidrogének molekuláit csak szén- és hidrogénatomok építik fel. 240-210 millió évvel ezelőtt képződött kőzetek építik fel. A gőzét kétatomos molekulák építik fel. A T jelű molekulák építik fel. A vegyület szilárd halmazállapotban óriásmolekula, gáz halmazállapotban dimer FeCl molekulák építik fel. A higany-fulminát rombos szerkezetű kristályokat alkot, a kristályokat csaknem lineáris Hg(CNO) molekulák építik fel. építik fel. Molekulája kristályrácsban síkalkatú, de gázfázisban nem sík szerkezetet vesz fel. Az elv, hogy az anyagot apró részecskék építik fel, igen régi: az ókorban Indiában és Görögországban is megjelent. Bázisaikat kristályokkal építik fel. Elsősorban mészkőrétegek építik fel. Színtelen, oktaéderes kristályok építik fel. Naftalin (egyértelműsítő lap) Nem szeretné, ha az építtető nélküle döntene arról, hogy melyik gyártó termékeit építik be. A kiralitás felléphet síkalkatú molekulák esetében is, amennyiben a sík valamelyik oldala kitüntetetté válik azáltal, hogy a szimmetriasíkon kívül eső atomcsoportok, szerkezetek deszimmetrizálják a molekulát. Elsősorban kréta-kori mészkövek építik fel. A hegységet devoni mészkövek építik fel. Naftalin oxidációjakor ftálsav keletkezik. A NO molekula síkalkatú, C szimmetriát mutat. Mai templomát 1883-84 között építik fel. Főleg devoni gnájszok és csillámpalák építik fel. A fennsíkot óidei üledékes kőzetek építik fel. A kapszidot egyforma alegységek, úgynevezett kapszomerek építik fel. Óidő eleji kőzetek, főként mészkő, homokkő építik fel. Molekulája síkalkatú, benne a kinonszerkezethez egy aromás gyűrű kapcsolódik. Sztérikusan kevésbé gátolt analógok esetén (glioxál, diacetil, oxálsav-származékok) a két (RCO)-csoport síkalkatú anti-konformációt vesz fel. A szénhidrogének molekuláit csak szén- és hidrogénatomok építik fel. A gőzét kétatomos molekulák építik fel. A T jelű molekulák építik fel. Mindkét esetben hidrogén-peroxid szabadul fel belőle. Hidrogén-peroxid

A hidrogén-peroxid halványkék színű folyadék, híg oldatban színtelen. Az oxidálószer általában hidrogén-peroxid. hidrogén-peroxid, I, IO, MnO. Hajtóanyaga RP–1 + hidrogén-peroxid. Hajtóanyaga RP–1 + hidrogén-peroxid. Vagy hidrogén-peroxid jelenlétében közvetlenül rézből is elő lehet állítani, mivel a hidrogén-peroxid először oxidálja a rezet. Telített hidrogén-peroxid oldattal keverve, rézion (Cu) jelenlétében a peroxid gyorsan elbomlik. A hidrogén-peroxid először jóddá oxidálja, de a jód tovább reagál a hidrogén-peroxiddal, visszaalakul hidrogén-jodiddá és oxigén szabadul fel. A vegyület szilárd halmazállapotban óriásmolekula, gáz halmazállapotban dimer FeCl molekulák építik fel. Az öregedést a hidrogén-peroxid mellett egyéb szabad gyökök, oxidatív molekulák okozzák, az őket semlegesítő enzimek termelése az életkor előrehaladtával csökken. A leggyakoribb peroxid a hidrogén-peroxid (HO), ezt különböző töménységű vizes oldatokban forgalmazzák. Feloldódik kénsavban is, ekkor is hidrogén-peroxid képződik. Felhasználják hidrogén-peroxid előállítására, oxigén fejlesztésére, csontok fehérítésére. Előállítható tömény hidrogén-peroxid és vizes salétromsav reakciójával. A tiszta, alacsony hőmérsékletű hidrogén-peroxid bomlása aránylag lassú. Korábban bárium-peroxid előállítására használták, amiből hidrogén-peroxidot gyártottak. Előállítható fémólom, tömény ecetsav és hidrogén-peroxid reakciójával is. Ha vízben oldják, elbomlik, kénsav és hidrogén-peroxid keletkezik. A hidrogén-peroxid és a klóros víz gyorsan oxidálja. Mivel a hidrogén-peroxid csaknem színtelen, oldatai sem színesek. A hidrogén-peroxid elbontásához katalizátorként kálium-permanganát vizes oldatát használták. Az ecetsavas benzidinoldat hidrogén peroxid jelenlétében a vérmaradványt kékeszöldre színezi.