Mi lehet az egyik különbség a hagyományos atomreaktorokban üzemanyagként alkalmazható atommagok, illetve a fejlesztés alatt álló fúziós energiatermelés során üzemanyagként alkalmazható atommagok között?
A hagyományos atomerőművek gáznemű üzemanyagot használnak, a fúziósak pedig szilárdat. A hagyományos reaktorokban csak nagy tömegszámú atommagok alkalmazhatóak, fúziós energiatermelésben pedig kis tömegszámúak. A hagyományos reaktorokban csak urán alkalmazható üzemanyagként, fúziós energiatermelésben viszont bármely elem.
A B C
Használják rakéta üzemanyagként és moderátorként az atomreaktorokban. Üzemanyagként dúsított urán-235-öt használnak. Ez a jelenleg fejlesztés alatt álló eljárás a sebkezelésben lenne alkalmazható. Ezt a gázt a földgázhálózatokhoz adagolják, ahonnan aztán a végfelhasználókon kívül például kombinált ciklusú erőművek is tüzelőanyagként veszik fel, illetve üzemanyagként is alkalmazható. Üzemanyagként használják. Fúziós reaktor

A fúziós reaktor olyan energiatermelő eszköz, amely az egyes atommagok egyesülésekor létrejövő energiatöbbletet hasznosítja. A fejlesztés során végig problémás kérdés volt az alkalmazható motorok típusa. A fúziós energiatermelés egyik ígéretes nyersanyaga. Üzemanyagként sűrített földgázt használt. A hidrogénbombák vagy fúziós bombák az atommagok egyesülésén, fúzióján alapulnak, amikor könnyebb atommagok, mint például hidrogén vagy hélium állnak össze nehezebb elemekké nagy energia felszabadulása mellett. A mogyoró, így a török mogyoró is hagyományos és változatosan alkalmazható csemege. Szintén hasznos lehet a numerikus taxonómia azokban az esetekben, ahol a hagyományos fajfogalom nem alkalmazható, mint egyes mikrofajok, pl. A molekulák közti hidrogénkötésben álló hidrogén és oxigén atommagok nagyobb távolságra vannak egymástól, mint a molekulán belüli kovalens kötésben álló hidrogén és oxigén atommagok. Riasztásra a hagyományos, hanghatáson és vizuális elrettentésen kívül alkalmazható még a madárriasztó „műsas”, madárriasztó lézer, illetve a „FireFly”. Az indexszámszámításra bármelyik hagyományos módszer (Laspeyres-index, Paasche-index, Fisher-index) alkalmazható. Ezt később feldolgozzák, ezáltal kinyerve a plutóniumot, amit azután üzemanyagként lehet alkalmazni. Az ezt követő 1 másodperc alatt összeállnak a legkönnyebb atommagok (, , , . Üzemanyagként mindegyik kazánhoz szén szolgált. Nagy sűrűségeknél a csillagok belsejében az atommagok befogják a szabad elektronokat, ezáltal neutronban gazdagabb atommagok keletkeznek. Ezt a jelenséget az atommagok cseppmodelljének egyik ritkán előforduló hatása okozza. A létrehozott atommagok neutrontöbblettel rendelkeznek. A bomba úgynevezett "száraz" fúziós szerkezet volt: a fúziós szakaszban üzemanyagként lítium-deuteridet használt, szemben a hidrogénbombák első generációjában - így az Ivy Mike-ban is - alkalmazott folyékony deutériummal. Önállóan kidolgozta az atommagok héjmodelljét. A QCD csatolási állandója alacsony energián nagy, ezért ott nem alkalmazható a perturbációszámítás, és alacsony energián, azaz a kötött állapotok (hadronok, atommagok) energiáján nem sikerült az egyenletek megoldása. A modell az atommagok héjmodelljére alapozva a középnehéz és nehéz atommagok egyes csoportjainak alacsony gerjesztési állapotaira ad leírást. Fúziós reaktor

A fúziós reaktor olyan energiatermelő eszköz, amely az egyes atommagok egyesülésekor létrejövő energiatöbbletet hasznosítja. A hidrogénbombák vagy fúziós bombák az atommagok egyesülésén, fúzióján alapulnak, amikor könnyebb atommagok, mint például hidrogén vagy hélium állnak össze nehezebb elemekké nagy energia felszabadulása mellett. Nagy sűrűségeknél a csillagok belsejében az atommagok befogják a szabad elektronokat, ezáltal neutronban gazdagabb atommagok keletkeznek. Használják rakéta üzemanyagként és moderátorként az atomreaktorokban. Ennek megfelelően az atommagok nagy része bozon. A fúziós energiatermelés egyik ígéretes nyersanyaga. Önállóan kidolgozta az atommagok héjmodelljét. A létrehozott atommagok neutrontöbblettel rendelkeznek. A molekulák közti hidrogénkötésben álló hidrogén és oxigén atommagok nagyobb távolságra vannak egymástól, mint a molekulán belüli kovalens kötésben álló hidrogén és oxigén atommagok. Az ezt követő 1 másodperc alatt összeállnak a legkönnyebb atommagok (, , , . A modell az atommagok héjmodelljére alapozva a középnehéz és nehéz atommagok egyes csoportjainak alacsony gerjesztési állapotaira ad leírást. Az atommagok ütközése termonukleáris reakciókat eredményez. Az atommagok protonjai így neutronná alakulnak. Tipikus példa a radioaktív atommagok bomlása. Az atommagok közül viszont a kis magok tömege hasonló az ő tömegéhez. Ezt a jelenséget az atommagok cseppmodelljének egyik ritkán előforduló hatása okozza. Atommagok egyesülésekor a kötési energiának megfelelő nagy energia szabadul fel. A Nagy Bumm során nem keletkeztek szénatomok, mivel azok csak alfa-részecskék (hélium atommagok) hármas ütközése során jöhetnek létre. Ilyen esemény például radioaktív atommagok bomlása. Egyes alapállapotú atommagok is rendelkeznek spinnel. Az atommagok körül elhelyezkedő elektronok energiaszintjei kvantáltak. Hogy a fúzió megtörténhessen, az atommagok között le kell győzni a potenciálgátat. Az atommagok spinkvantumszáma lehet 0, 1/2, 1, 3/2, 2... ~4. A bomba úgynevezett "száraz" fúziós szerkezet volt: a fúziós szakaszban üzemanyagként lítium-deuteridet használt, szemben a hidrogénbombák első generációjában - így az Ivy Mike-ban is - alkalmazott folyékony deutériummal. A QCD csatolási állandója alacsony energián nagy, ezért ott nem alkalmazható a perturbációszámítás, és alacsony energián, azaz a kötött állapotok (hadronok, atommagok) energiáján nem sikerült az egyenletek megoldása. Használják rakéta üzemanyagként és moderátorként az atomreaktorokban. Üzemanyagként dúsított urán-235-öt használnak. Üzemanyagként használják. Ezt a gázt a földgázhálózatokhoz adagolják, ahonnan aztán a végfelhasználókon kívül például kombinált ciklusú erőművek is tüzelőanyagként veszik fel, illetve üzemanyagként is alkalmazható. Üzemanyagként sűrített földgázt használt. A bomba úgynevezett "száraz" fúziós szerkezet volt: a fúziós szakaszban üzemanyagként lítium-deuteridet használt, szemben a hidrogénbombák első generációjában - így az Ivy Mike-ban is - alkalmazott folyékony deutériummal. Ez a jelenleg fejlesztés alatt álló eljárás a sebkezelésben lenne alkalmazható. Fúziós reaktor

A fúziós reaktor olyan energiatermelő eszköz, amely az egyes atommagok egyesülésekor létrejövő energiatöbbletet hasznosítja. Üzemanyagként mindegyik kazánhoz szén szolgált. A fúziós energiatermelés egyik ígéretes nyersanyaga. Ezt később feldolgozzák, ezáltal kinyerve a plutóniumot, amit azután üzemanyagként lehet alkalmazni. A deutériumot (hidrogén-2) felhasználják a fúziós erőművekben; illetve az urán hasadóanyagú CANDU reaktorokban moderátorként (neutron lassításra) alkalmazzák. A fejlesztés során végig problémás kérdés volt az alkalmazható motorok típusa. Az izobutil-aldehid az izobutanol alapanyaga, mely üzemanyagként hasznosítható. Lewis szigetén a tőzeget a mai napig üzemanyagként hasznosítják. Ehelyett a belső gondolákat használták másodlagos üzemanyagként a törzsben. A szabály általánosabban bármely gráfra alkalmazható. Az olaj üzemanyagként való alkalmazása Rudolf Diesel nevéhez köthető. A lítium-alumínium-hidrid önmagában is használható szilárd üzemanyagként. Világosan felismerte a növényi olajok üzemanyagként való használatának lehetőségét. Bizonyos esetekben viszont csak beltéri szigetelés alkalmazható. A kipréselt repceolaj felhasználható üzemanyagként, kenő- és hidraulikaolajként, valamint tüzelőolajként. A mogyoró, így a török mogyoró is hagyományos és változatosan alkalmazható csemege. Az indexszámszámításra bármelyik hagyományos módszer (Laspeyres-index, Paasche-index, Fisher-index) alkalmazható. Szoptatás alatt is alkalmazható.