Egy papírlapot kettészakítunk. Atomi szinten tekintve, elsődlegesen milyen kölcsönhatást kell ehhez legyőznünk?
Nukleáris kölcsönhatást. Elektromágneses kölcsönhatást. Gravitációs kölcsönhatást.
A B C
Hogy pontosan milyen kölcsönhatást detektálunk, attól függ, milyen fajta pásztázó mikroszkópot használunk. A Mindenség Elmélete egyesítené az összes alapvető kölcsönhatást, a gravitációt, az erős kölcsönhatást, a gyenge kölcsönhatást és az elektromágnesességet. Ezek a részecskék a kvarkok között közvetítik a kölcsönhatást, éppúgy, mint az elektromágneses kölcsönhatást a foton. A részecskék között négyféle kölcsönhatást ismerünk. Ez utóbbi kölcsönhatást nevezik Thomson-szórásnak. (formula_2)

Az elektromos kölcsönhatást közvetítő erőtér. Mint egy ideális gázban, az elektron-elektron kölcsönhatást teljesen elhanyagolják. Összesen tehát tizenkét kölcsönhatást közvetítő részecskénk van. Az elektrogyenge kölcsönhatást közvetítő foton, két W-bozon, és a Z-bozon valamint az erős kölcsönhatást közvetítő gluonok tartoznak ide. Az elektromos mező az elektromos kölcsönhatást közvetítő erőtér. Egyszerre kell biztosítani az egymásmellettiséget és a szükségszerű kölcsönhatást, hogy az valamilyen integráció irányába mutasson. A fizika egyik célja, hogy minden kölcsönhatást egyetlen közös elmélettel írjon le, így lehetővé válna, hogy minden kölcsönhatást egyetlen alapkölcsönhatásra vezessünk vissza. A fizika egyik célja, hogy minden kölcsönhatást egyetlen közös elmélettel írjon le, így lehetővé válna, hogy minden kölcsönhatást egyetlen alapkölcsönhatásra vezessünk vissza. A részecskéket különböző vonalak jelképezik, és a vonalak találkozása egy kölcsönhatást jelöl. kvantum-színdinamika (QCD), amely az erős kölcsönhatást írja le. Ezért a metrikus tenzor meghatározza a gravitációs kölcsönhatást is. Következésképpen Franz Ernst Neumann meghatározta két vegyíthetetlen folyadék közötti kölcsönhatást. Állatkísérletekben különösen súlyos kölcsönhatást tapasztaltak az alkohol-elvonásra használt diszulfirámmal. Ehhez hasonlóan a gravitációs kölcsönhatást a gravitonok közvetítik, és így a gravitációs hullámok is koherens állapotú gravitonok sokaságának is tekinthetők. A romániai magyar összehasonlító irodalomtudomány legeredményesebben a magyar-román kölcsönhatást kutatta. Kölcsönhatást létesít a katalitikus hellyel, de a katalízis nem zajlik le. Látható, hogy a láthatatlanság olyan tulajdonság melynek magyarázatát atomi szinten kell keresni. Mivel teljesítménytúra, így alapvetően önmagunkat kell legyőznünk. Ezután Duchesne az "Escherichia coli" és a "Penicillium glaucum" közötti kölcsönhatást tanulmányozta. A kvantum-elektrodinamikában a részecskék között a fotonok közvetítik az elektromágneses kölcsönhatást. Ezek a részecskék a kvarkok között közvetítik a kölcsönhatást, éppúgy, mint az elektromágneses kölcsönhatást a foton. Hogy pontosan milyen kölcsönhatást detektálunk, attól függ, milyen fajta pásztázó mikroszkópot használunk. A kvantum-elektrodinamikában a részecskék között a fotonok közvetítik az elektromágneses kölcsönhatást. A Mindenség Elmélete egyesítené az összes alapvető kölcsönhatást, a gravitációt, az erős kölcsönhatást, a gyenge kölcsönhatást és az elektromágnesességet. A 20. századi elméleti fizika nagyon sikeres kvantumtérelméletei az elektromágneses kölcsönhatást leíró kvantum-elektrodinamika (QED), illetve az elektromágneses és az ún. Az elektromágneses kölcsönhatás kvantumtérelméletének, a kvantumelektrodinamikának a sikere inspirálta, hogy a többi kölcsönhatást is megpróbáljuk mértéktérelméletként leírni. A neutron semlegességének következménye, hogy könnyen áthatol a legtöbb anyagon, mivel elektromágneses kölcsönhatást nem létesít az anyaggal. A részecskék között négyféle kölcsönhatást ismerünk. Ez utóbbi kölcsönhatást nevezik Thomson-szórásnak. (formula_2)

Az elektromos kölcsönhatást közvetítő erőtér. Mint egy ideális gázban, az elektron-elektron kölcsönhatást teljesen elhanyagolják. A standard modell nem tartalmazza a részecskék világában kis jelentőségű gravitációt és nem egyesíti az erős kölcsönhatatást sem az elektrogyenge kölcsönhatással, amilyen módon a elektrogyenge elmélet egyesíti az elektromágneses kölcsönhatást és a gyenge kölcsönhatást. Összesen tehát tizenkét kölcsönhatást közvetítő részecskénk van. Az elektrogyenge kölcsönhatást közvetítő foton, két W-bozon, és a Z-bozon valamint az erős kölcsönhatást közvetítő gluonok tartoznak ide. Az elektromos mező az elektromos kölcsönhatást közvetítő erőtér. Egyszerre kell biztosítani az egymásmellettiséget és a szükségszerű kölcsönhatást, hogy az valamilyen integráció irányába mutasson. A fizika egyik célja, hogy minden kölcsönhatást egyetlen közös elmélettel írjon le, így lehetővé válna, hogy minden kölcsönhatást egyetlen alapkölcsönhatásra vezessünk vissza. A fizika egyik célja, hogy minden kölcsönhatást egyetlen közös elmélettel írjon le, így lehetővé válna, hogy minden kölcsönhatást egyetlen alapkölcsönhatásra vezessünk vissza. A részecskéket különböző vonalak jelképezik, és a vonalak találkozása egy kölcsönhatást jelöl. kvantum-színdinamika (QCD), amely az erős kölcsönhatást írja le. Ezért a metrikus tenzor meghatározza a gravitációs kölcsönhatást is. Az elektrogyenge egyesítése egy megtört szimmetriát mutat: az elektromágneses és gyenge kölcsönhatások különböző energiaszinteken jelennek meg, mert a részecskék amelyek a gyenge kölcsönhatást hordozzák, a W- és Z-bozonok, nem zérus tömeggel rendelkeznek, rendre 80.4 GeV/c² és 91.2 GeV/c², míg a foton ami az elektromágneses kölcsönhatást hordozza, nem rendelkezik tömeggel. Itt annyira megnőtt a Z-bozon keletkezésének valószínűsége, hogy hozzá képest az alacsonyabb energián sokkal erősebb elektromágneses kölcsönhatást is el lehetett hanyagolni. Következésképpen Franz Ernst Neumann meghatározta két vegyíthetetlen folyadék közötti kölcsönhatást. Állatkísérletekben különösen súlyos kölcsönhatást tapasztaltak az alkohol-elvonásra használt diszulfirámmal. Ezért a metrikus tenzor meghatározza a gravitációs kölcsönhatást is. Ehhez hasonlóan a gravitációs kölcsönhatást a gravitonok közvetítik, és így a gravitációs hullámok is koherens állapotú gravitonok sokaságának is tekinthetők. Hogy pontosan milyen kölcsönhatást detektálunk, attól függ, milyen fajta pásztázó mikroszkópot használunk. Graviton

A részecskefizikában a graviton a gravitációs kölcsönhatást közvetítő, feltételezett elemi részecske. A Mindenség Elmélete egyesítené az összes alapvető kölcsönhatást, a gravitációt, az erős kölcsönhatást, a gyenge kölcsönhatást és az elektromágnesességet. Módszerének lényege az volt, hogy nem magát a gravitációs kölcsönhatást, hanem annak változását figyelte meg. Ezek a részecskék a kvarkok között közvetítik a kölcsönhatást, éppúgy, mint az elektromágneses kölcsönhatást a foton. A részecskék között négyféle kölcsönhatást ismerünk. Ez utóbbi kölcsönhatást nevezik Thomson-szórásnak. (formula_2)

Az elektromos kölcsönhatást közvetítő erőtér. Mint egy ideális gázban, az elektron-elektron kölcsönhatást teljesen elhanyagolják. Összesen tehát tizenkét kölcsönhatást közvetítő részecskénk van. Az elektrogyenge kölcsönhatást közvetítő foton, két W-bozon, és a Z-bozon valamint az erős kölcsönhatást közvetítő gluonok tartoznak ide. Az elektromos mező az elektromos kölcsönhatást közvetítő erőtér. Egyszerre kell biztosítani az egymásmellettiséget és a szükségszerű kölcsönhatást, hogy az valamilyen integráció irányába mutasson. A fizika egyik célja, hogy minden kölcsönhatást egyetlen közös elmélettel írjon le, így lehetővé válna, hogy minden kölcsönhatást egyetlen alapkölcsönhatásra vezessünk vissza. A fizika egyik célja, hogy minden kölcsönhatást egyetlen közös elmélettel írjon le, így lehetővé válna, hogy minden kölcsönhatást egyetlen alapkölcsönhatásra vezessünk vissza. A részecskéket különböző vonalak jelképezik, és a vonalak találkozása egy kölcsönhatást jelöl. Az általános relativitáselmélet a gravitációs kölcsönhatást a téridő görbületeivel magyarázza, mellyel a világegyetem nagyon nagy tömegű és méretskálájú struktúrái jól leírhatók. kvantum-színdinamika (QCD), amely az erős kölcsönhatást írja le. Következésképpen Franz Ernst Neumann meghatározta két vegyíthetetlen folyadék közötti kölcsönhatást. Állatkísérletekben különösen súlyos kölcsönhatást tapasztaltak az alkohol-elvonásra használt diszulfirámmal. A romániai magyar összehasonlító irodalomtudomány legeredményesebben a magyar-román kölcsönhatást kutatta. Kölcsönhatást létesít a katalitikus hellyel, de a katalízis nem zajlik le. Látható, hogy a láthatatlanság olyan tulajdonság melynek magyarázatát atomi szinten kell keresni.