Melyik faj őshonos? 
Ailanthus altissima Acer negundo Ginkgo biloba Carpinus betulus Celtis occidentalis
A B C D E
A bálványfa "(Ailanthus altissima)" magjait pedig feltehetően a szél telepítette be. Mirigyes bálványfa

A bálványfa vagy mirigyes bálványfa "(Ailanthus altissima)" a bálványfafélék "(Simaroubaceae)" családjába tartozó lombhullató növényfaj. Az "A. altissima"-nak 3 változata ismeretes:

Kínában és Koreában őshonos. Gyakran a bálványfát "(Ailanthus altissima)" is ecetfának nevezik jellegzetes szaga miatt, de a két fajnak nincs különösebb köze egymáshoz. Ilyenek például a selyemkóró "(Asclepias syriaca)", a bálványfa "(Ailanthus altissima)" és a keskenylevelű ezüstfa "(Aelagnus angustifolia)", valamint az egybibés galagonya "(Crataegus monogyna)". A jelentősebb özönnövények: zöld juhar "(Acer negundo)", bálványfa "(Ailanthus altissima)", gyalogakác "(Amorpha fruticosa)", selyemkóró "(Asclepias syriaca)", a tájidegen őszirózsa fajok "(Aster spp. A Miller által adott régebbi specifikus nevet a Desfontaines által adott generikus névhez adta, így lett az elfogadott binomiális név "Ailanthus altissima". Kínából származik az európai kertekben, parkokban gyakran ültetett bálványfa "(Ailanthus altissima)" – melyet a köztudat ecetfaként ismer hazánkban a rendkívül kellemetlen illata miatt. Bizonyos növények – mint például a közönséges dió vagy a bálványfa "(ailanthus altissima)" – képesek önállóan is természetes herbicid termelésére, ezek mennyisége azonban elenyésző. A területen előforduló özönfajok: Kőrislevelű juhar (Acer negundo), bálványfa (Ailanthus altissima), gyalogakác (Amorpha fruticosa), selyemkóró (Asclepias syriaca), tájidegen őszirózsa-fajok (Aster spp. A hullámtéren erőteljesen terjednek az özönfajok: zöld juhar "(Acer negundo)", bálványfa "(Ailanthus altissima)", gyalogakác "(Amorpha fruticosa)", selyemkóró "(Asclepias syriaca)", tájidegen őszirózsa fajok "(Aster spp. Magyarországon őshonos faj. a zöld juhar (Acer negundo), bálványfa (Ailanthus altissima), gyalogakác (Amorpha fruticosa), selyemkóró (Asclepias syriaca), amerikai kőris (Fraxinus pennsylvanica), akác (Robinia pseudoacacia), aranyvessző-fajok (Solidago spp. Magyarországon négy faj őshonos. Magyarországon három faj őshonos. Csak Európában őshonos faj. Észak-Amerikában őshonos faj. Délkelet-Európában őshonos faj. A táj jellemző özönfajai például a zöld juhar "(Acer negundo)", a bálványfa "(Ailanthus altissima)", a gyalogakác "(Amorpha fruticosa)", a selyemkóró "(Asclepias syriaca)", a tájidegen őszirózsafajok ("Aster" spp. "Cserjésedés" is tapasztalható, amelynek fő alkotója a hamvas szeder "(Rubus caesius)," de özönfák is terjednek, mint a fehér akác "(Robinia pseudacacia)" és a mirigyes bálványfa "(Ailanthus altissima)." A faj Európában nem őshonos. Őshonos faj a nappali gekkó. Európában és Ázsiában őshonos faj. A faj Dél-Amerikában őshonos. A Twi'lek faj a Ryloth bolygón őshonos humanoid faj. Az őshonos fajokon kívül gyakori az Amerikából származó inváziós faj, a kőrislevelű juhar "(Acer negundo)". Zöld juhar "(Acer negundo)"
<br> 69. Kőrislevelű juhar

A kőrislevelű juhar vagy zöld juhar "(Acer negundo)" a szappanfavirágúak "(Sapindales)" rendjébe és a szappanfafélék "(Sapindaceae)" családjába tartozó faj. A Kárpát-medencében őshonos faj a korai juhar "(Acer platanoides)", a tatár juhar "(Acer tataricum)", a hegyi juhar "(Acer pseudoplatanus)" és a mezei juhar "(Acer campestre)", illetve ennek egy endemikus változata, a mátrai juhar "(Acer campestre var. japánakác "(Sophora japonica)," közönséges platán "(Platanus hybrida)," nyugati ostorfa "(Celtis occidentalis)" és zöld juhar "(Acer negundo)." Mindezek mellett még fellelhető a kertben az észak-amerikai eredetű "Acer negundo" (zöld juhar), egy Európában agresszíven terjedő gyomfa is. Magyarországon őshonos faj. Kínai barátcserje

A kínai barátcserje "(Vitex negundo)" Kelet-Afrikában és Délkelet-Ázsiában őshonos lombhullató cserje vagy fa. A jelentősebb özönnövények: zöld juhar "(Acer negundo)", bálványfa "(Ailanthus altissima)", gyalogakác "(Amorpha fruticosa)", selyemkóró "(Asclepias syriaca)", a tájidegen őszirózsa fajok "(Aster spp. A területen előforduló özönfajok: Kőrislevelű juhar (Acer negundo), bálványfa (Ailanthus altissima), gyalogakác (Amorpha fruticosa), selyemkóró (Asclepias syriaca), tájidegen őszirózsa-fajok (Aster spp. Acer shirasawanum

Az Acer shirasawanum a szappanfavirágúak "(Sapindales)" rendjébe és a szappanfafélék "(Sapindaceae)" családjába tartozó faj. Magyarországon négy faj őshonos. Magyarországon három faj őshonos. Csak Európában őshonos faj. Észak-Amerikában őshonos faj. Délkelet-Európában őshonos faj. A hullámtéren erőteljesen terjednek az özönfajok: zöld juhar "(Acer negundo)", bálványfa "(Ailanthus altissima)", gyalogakác "(Amorpha fruticosa)", selyemkóró "(Asclepias syriaca)", tájidegen őszirózsa fajok "(Aster spp. A faj Európában nem őshonos. Őshonos faj a nappali gekkó. Európában és Ázsiában őshonos faj. A faj Dél-Amerikában őshonos. a zöld juhar (Acer negundo), bálványfa (Ailanthus altissima), gyalogakác (Amorpha fruticosa), selyemkóró (Asclepias syriaca), amerikai kőris (Fraxinus pennsylvanica), akác (Robinia pseudoacacia), aranyvessző-fajok (Solidago spp. A Twi'lek faj a Ryloth bolygón őshonos humanoid faj. Míg a nemesnyár ültetvénnyé alakítás elől eddig megmenekült puhafaligeteket a legterhesebb özönnövények: Kőrislevelű juhar (Acer negundo), Amerikai kőris (Fraxinus pennsylvanica), Gyalogakác (Amorpha fruticosa) sora lepte el. Zimmerius acer

A Zimmerius acer a madarak "(Aves)" osztályának a verébalakúak "(Passeriformes)" rendjébe és a királygébicsfélék "(Tyrannidae)" családjába tartozó faj. Egyetlen ma élő fajuk a Kínában őshonos páfrányfenyő "(Ginkgo biloba)" – élő kövület. A Ginkgo biloba ősisége nem vitás. Egyik ilyen példa a Ginkgo biloba esete. A "Ginkgo biloba" esete az egyik legérdekesebb. A családba egyetlen ma élő nemzetség tartozik, a "Ginkgo", ezen belül egyetlen ma élő faj, a "Ginkgo biloba", amelyet gyakran élő kövületnek tekintenek. Ennek az elrendezésnek klasszikus példája a lombhullató páfrányfenyő, a "Ginkgo biloba". A park egyik legszebb fája a Ginkgo biloba, amit sokan páfrányfenyőként ismernek. A fokhagyma és a Piracetam hatása vitatott, nemkülönben a ginkgo biloba haszna is. Páfrányfenyő

A páfrányfenyő (halfarkfa) – tudományos nevén "Ginkgo biloba," röviden "Ginkgo," újabb köznyelvi nevén "ginkó" – sajátos leveleiről szerte a világon ismert fafaj. Páfrányfenyő "(Ginkgo biloba)"

<br>
<br>Az arborétumban található zárvatermő fák fajlistája:
<br>
<br> 42. A hagyomány szerint az ott álló két Ginkgo biloba fát a költő maga ültette. A Ginkgo biloba termése erjedésekor vajsav szabadul fel, ezért közparkokban csak a hím növényeket ültetik. A Valényi arborétum növényállománya nagyon változatos; különböző tölgyfajok, tiszafa, erdei fenyő (Pinus silvestris faj, Lirium Dendronum), ginkgo biloba, magnolia, ezenkívül sokfajta cserje is található itt. Akár a páfrányfenyő "(Ginkgo biloba)", igazi élő (növényi) kövület: maradványai Észak-Amerikából és Európából (Lengyelország, Bulgária) is előkerültek. Ilyen például a hidasgyík "(Sphenodon punctatum)"; a páfrányfenyő "(Ginkgo biloba)," az óriás mamutfenyő "(Sequoiadendron giganteum)", a "Welwitschia mirabilis". 1757 és 1768 között 488 fát és cserjét ültettek, melyek nagy része ma is látható, mint például a ginkgo "(Ginkgo biloba)," fehér akác "(Robinia pseudoacacia)," közönséges pagodafa "(Sophora japonica)." Az új, filogenetikus osztályozás a páfrányfenyőknek "(Ginkgophyta)" önálló törzset hozott létre; ennek egyetlen ma élő faja a "Ginkgo biloba". Míg maga a Ginkgo biloba a harmadidőszak elején jött létre, addig a Ginkgo család a triász időszakban, a Ginkgophyták pedig a kora permben vagy a késő karbon időszakban fejlődtek ki. Ezek partját platán- és szilfák övezik, a park legfőbb ékessége pedig a százötven éves, hatalmas páfrányfenyő, más néven Ginkgo biloba. Mivel a Ginkgo biloba és más nyitvatermők közös ősei valamikor a felső karbonban ágaztak el, a Ginkgo biloba ma osztályszinten "(Ginkgoatae)" képvisel egyetlen fajjal egy olyan növénycsoportot, ami már 280 millió éve létezik és egyetlen faja egy olyan növénycsaládnak, ami már mintegy 200 millió éve él a Földön. Magyarországon őshonos faj. Az épület bejáratánál egy a falra felfutó bronz ginkgo biloba jelképezi az összetartozást és elszakadást, amely valamennyi végzős diák közös és meghatározó élménye. Magyarországon négy faj őshonos. Magyarországon három faj őshonos. Csak Európában őshonos faj. Közönséges gyertyán "(Carpinus betulus)"
<br> 53. és gyertyánok (Carpinus betulus) is találhatók. Gyertyán "(Carpinus betulus)", mezei juhar "(Acer campestre)". Európában csak két faj, a közönséges gyertyán "(Carpinus betulus)" és a keleti gyertyán "(Carpinus orientalis)" él, Észak-Amerikában egyetlen faj, az amerikai gyertyán "(Carpinus caroliniana)" míg Japánban a szívlevelű gyertyán "(Carpinus cordata)" és a japán gyertyán "(Carpinus japonica)" fordul elő. Gyakoribb fajok:
A kevésbé napsütötte völgyekben gyakori a gyertyán (Carpinus betulus). Közönséges gyertyán

A közönséges gyertyán "(Carpinus betulus)" a bükkfavirágúak "(Fagales)" rendjébe, ezen belül a nyírfafélék "(Betulaceae)" családjába tartozó faj. A német szakirodalom tápnövényének említi még a közönséges gyertyánt "(Carpinus betulus)" is. ), az igen jó szerszámfát, a Gyertyánt (Carpinus betulus) és a Szilt (Ulmus graba). A közönséges gyertyán "(Carpinus betulus)", kis-közepes méretű fa, tipikusan 10-20, néha 30 méter magas. Ebben az erdőtípusban uralkodó a kocsánytalan tölgy mellett a második alacsonyabb lombkoronaszintet kialakító közönséges gyertyán "(Carpinus betulus)". Köztük a mézgás éger (Alnus glutinosa), a kutyabenge (Frangula alnus), közönséges gyertyán (Carpinus betulus), mezei juhar (Acer campestre). A park több mint 80%-át bükk- (Fagus sylvatica), tölgy- (Quercus petraea), gyertyán- (Carpinus betulus) és kőriserdők (Fraxinus) borítják. Nagyon sok, Európában honos fafajtából is lehet, például gyertyánból "(Carpinus betulus)", tölgyfafélékből "(Quercus)", mezei juharból "(Acer campestre)", bükkből "(Fagus)" stb. Jellemző a szelídgesztenye "(Castanea sativa)", a kocsánytalan tölgy "(Quercus petraea)", magas kőris "(Fraxinus excelsior)", közönséges gyertyán "(Carpinus betulus)", komlógyertyán "(Ostrya carpinofolia)". pannonicus), a fehér nyár (Populus alba), mely helyenként konszociáiót alkot, de kis területen megmaradt itt egy közönséges gyertyán (Carpinus betulus) folt is. Magyarországon őshonos faj. Az erdő gyertyános tölgyes (Circaeo-Carpinetum), melynek állományalkotó fafaja a felső lombkoronaszintben a kocsányos tölgy (Quercus robur), az alsóban a közönséges gyertyán (Carpinus betulus). Magyarországon négy faj őshonos. Magyarországon három faj őshonos. Csak Európában őshonos faj. Észak-Amerikában őshonos faj. Délkelet-Európában őshonos faj. Amerikai gyertyán

Az amerikai gyertyán "(Carpinus caroliniana)" a bükkfavirágúak "(Fagales)" rendjébe, a nyírfafélék "(Betulaceae)" családjába és a gyertyán "(Carpinus)" nemzetségbe tartozó faj. Szívlevelű gyertyán

A szívlevelű gyertyán "(Carpinus cordata)" a bükkfavirágúak "(Fagales)" rendjébe, a nyírfafélék "(Betulaceae)" családjába és a gyertyán "(Carpinus)" nemzetségbe tartozó faj. Japán gyertyán

A japán gyertyán "(Carpinus japonica)" a bükkfavirágúak "(Fagales)" rendjébe, a nyírfafélék "(Betulaceae)" családjába és a gyertyán "(Carpinus)" nemzetségbe tartozó faj. Nyugati ostorfa "(Celtis occidentalis)"
<br> 78. Hernyója áprilistól júniusig kis csoportokban táplálkozik a déli ostorfán "(Celtis australis)" vagy a nyugati ostorfán "(Celtis occidentalis)". Nyugati ostorfa

A nyugati ostorfa "(Celtis occidentalis)" a rózsavirágúak "(Rosales)" rendjébe és a kenderfélék "(Cannabaceae)" családjába tartozó faj. Magyarországon eddig kizárólag nyugati ostorfáról "(Celtis occidentalis)" mutatták ki a fajt, ugyanakkor ez a növény csak hazánkból ismert a faj tápnövényeként. japánakác "(Sophora japonica)," közönséges platán "(Platanus hybrida)," nyugati ostorfa "(Celtis occidentalis)" és zöld juhar "(Acer negundo)." Az Észak-Amerikából származó nyugati ostorfát "(Celtis occidentalis)" és a Délnyugat-Ázsiából behozott keleti ostorfát "(Celtis australis)" gyakran ültetik városokban, mert viszonylag jól tűrik a szennyezett levegőt. A Thuja nemzetség két Észak-Amerikában őshonos faja közül ez az egyik, a másik faj, a nyugati tuja "(Thuja occidentalis)". Megtelepedését valószínűleg elősegítette, hogy tápnövénye, a nyugati ostorfa "(Celtis occidentalis)" nemcsak divatos parkfává vált ez idő tájt, de elegyfaként erdőkbe is ültették. Magyarországon őshonos faj. Psophodes occidentalis

A Psophodes occidentalis a madarak osztályának verébalakúak "(Passeriformes)" rendjébe és a "Psophodidae" családjába tartozó faj. Dysithamnus occidentalis

A Dysithamnus occidentalis a madarak osztályának verébalakúak "(Passeriformes)" rendjébe és a hangyászmadárfélék "(Thamnophilidae)" családjába tartozó faj. Magyarországon négy faj őshonos. Magyarországon három faj őshonos. Csak Európában őshonos faj. Észak-Amerikában őshonos faj. Délkelet-Európában őshonos faj. Empidonax occidentalis

Az Empidonax occidentalis a madarak "(Aves)" osztályának a verébalakúak "(Passeriformes)" rendjébe a királygébicsfélék "(Tyrannidae)" családjába tartozó faj. Dendroica occidentalis

A Dendroica occidentalis a madarak osztályának verébalakúak "(Passeriformes)" rendjébe és az újvilági poszátafélék "(Parulidae)" családjába tartozó faj. Auchenoglanis occidentalis

Az Auchenoglanis occidentalis a sugarasúszójú halak "(Actinopterygii)" osztályának harcsaalakúak "(Siluriformes)" rendjébe, ezen belül a Claroteidae családjába tartozó faj. Boophis occidentalis

A Boophis occidentalis a kétéltűek "(Amphibia)" osztályába, a békák "(Anura)" rendjébe és az aranybékafélék "(Mantellidae)" családjába tartozó faj. Cikke: Conrad Celtis. A faj Európában nem őshonos. Őshonos faj a nappali gekkó. Európában és Ázsiában őshonos faj. A faj Dél-Amerikában őshonos.