Rügyei keresztben átellenesek, tojásdadok, zöldek, a pikkelyek sötét szegélyűek. A csúcsrügy nagy, az oldalrügyek szártól elállóak. 
Zöld juhar Mezei juhar Korai juhar Hegyi juhar
A B C D
Az oldalrügyek nagyobbak, mint a csúcsrügy. Rügyei tojásdadok, vöröslők, míg a hónaljrügyek szártól elállók, keskenyek, hegyesek, a csúcsrügynél alig kisebbek. Keresztben átellenes állású rügyei kiemelkedő rügyalapon ülnek, széles tojásdadok vagy lapított kúp alakúak. A juharok nagy többségétől eltérően a zöld juhar keresztben átellenesen álló levelei összetettek. Levelei keresztben átellenesek. Levelei keresztben átellenesek, sötétzöldek. Tövisei ritkán vannak, rügyei szártól elállók, barnák, molyhosak. Rügyei nyúlánk tojásdadok, finoman szőrözöttek. Keresztben átellenesen álló, sötétzöld vagy zöld levelei egyszerűek, tojásdadok vagy lándzsa alakúak. Rövid, nyeles rügyei tojásdadok, feketéslilák, ragadósak. Pálhalevél nélküli leveleik általában keresztben átellenesek. Pikkelyes levelei alapjukon összenőttek, keresztben átellenesek. Rügyei hegyesek, elállóak, orsó alakúak, 2 cm körüli hosszúságúak, színük fahéjbarna. Leveleik nagy méretűek, 20–40 cm hosszúak, keresztben átellenesek, szélesek, szív alakúak. Leveleik keresztben átellenesek, és kisebb levélkékre oszlanak. Levelei szárnyasan összetettek és a levélkék keresztben átellenesek. Levelei keresztben átellenesek, a felső részen sisak forma látható. 6–12 mm hosszú rügyei tojásdadok, a felületük nem gyantás. Leveleik keresztben átellenesek, épek, karéjosak vagy szárnyasan szeldeltek, osztottak. Csipkés szélű levelei keresztben átellenesek, 1–3 centiméter hosszúak. A hosszú hajtások rügyei tojásdadok, tompa csúcsúak, 4-7 ezüstszürke rügypikkellyel, a rövid hajtások rügyei aprók, kevés pikkelyűek. Nyeles vagy ülő levelei keresztben átellenesek, alakjuk változó, hosszúkástól elliptikusig. A testén levő pikkelyek, kivéve a fejen és hasi részen levőket, sárga szegélyűek. Az egész világon elterjedt, kozmopolita faj, levelei keresztben átellenesek, kétlaki, évelő faj. Pálhátlanok, szálasak, mint minden szegfűfélénél a levélpárok keresztben átellenesek, körbeölelik a szárat. Az oldalrügyek nagyobbak, mint a csúcsrügy. Rügyei tojásdadok, vöröslők, míg a hónaljrügyek szártól elállók, keskenyek, hegyesek, a csúcsrügynél alig kisebbek. Keresztben átellenes állású rügyei kiemelkedő rügyalapon ülnek, széles tojásdadok vagy lapított kúp alakúak. Levelei keresztben átellenesek. Levelei keresztben átellenesek, sötétzöldek. Tövisei ritkán vannak, rügyei szártól elállók, barnák, molyhosak. Rügyei nyúlánk tojásdadok, finoman szőrözöttek. Rövid, nyeles rügyei tojásdadok, feketéslilák, ragadósak. Pálhalevél nélküli leveleik általában keresztben átellenesek. Pikkelyes levelei alapjukon összenőttek, keresztben átellenesek. Rügyei hegyesek, elállóak, orsó alakúak, 2 cm körüli hosszúságúak, színük fahéjbarna. Leveleik nagy méretűek, 20–40 cm hosszúak, keresztben átellenesek, szélesek, szív alakúak. Leveleik keresztben átellenesek, és kisebb levélkékre oszlanak. Levelei szárnyasan összetettek és a levélkék keresztben átellenesek. Levelei keresztben átellenesek, a felső részen sisak forma látható. 6–12 mm hosszú rügyei tojásdadok, a felületük nem gyantás. A juharok nagy többségétől eltérően a zöld juhar keresztben átellenesen álló levelei összetettek. Leveleik keresztben átellenesek, épek, karéjosak vagy szárnyasan szeldeltek, osztottak. Csipkés szélű levelei keresztben átellenesek, 1–3 centiméter hosszúak. A hosszú hajtások rügyei tojásdadok, tompa csúcsúak, 4-7 ezüstszürke rügypikkellyel, a rövid hajtások rügyei aprók, kevés pikkelyűek. Elegyfái pedig a vadcseresznye, mezei szil, magyar kőris, mezei juhar. Mezei juhar

A mezei juhar "(Acer campestre)" a szappanfavirágúak "(Sapindales)" rendjébe és a szappanfafélék "(Sapindaceae)" családjába tartozó faj. Nyeles vagy ülő levelei keresztben átellenesek, alakjuk változó, hosszúkástól elliptikusig. Fő tápnövénye a tatár juhar "(A. tataricum)" és mezei juhar "(A. campestre)". A testén levő pikkelyek, kivéve a fejen és hasi részen levőket, sárga szegélyűek. Az oldalrügyek nagyobbak, mint a csúcsrügy. Rügyei tojásdadok, vöröslők, míg a hónaljrügyek szártól elállók, keskenyek, hegyesek, a csúcsrügynél alig kisebbek. Keresztben átellenes állású rügyei kiemelkedő rügyalapon ülnek, széles tojásdadok vagy lapított kúp alakúak. Levelei keresztben átellenesek. Levelei keresztben átellenesek, sötétzöldek. Tövisei ritkán vannak, rügyei szártól elállók, barnák, molyhosak. Rügyei nyúlánk tojásdadok, finoman szőrözöttek. Rövid, nyeles rügyei tojásdadok, feketéslilák, ragadósak. Pálhalevél nélküli leveleik általában keresztben átellenesek. Pikkelyes levelei alapjukon összenőttek, keresztben átellenesek. Rügyei hegyesek, elállóak, orsó alakúak, 2 cm körüli hosszúságúak, színük fahéjbarna. Leveleik nagy méretűek, 20–40 cm hosszúak, keresztben átellenesek, szélesek, szív alakúak. Leveleik keresztben átellenesek, és kisebb levélkékre oszlanak. Levelei szárnyasan összetettek és a levélkék keresztben átellenesek. Levelei keresztben átellenesek, a felső részen sisak forma látható. 6–12 mm hosszú rügyei tojásdadok, a felületük nem gyantás. A juharok nagy többségétől eltérően a zöld juhar keresztben átellenesen álló levelei összetettek. Leveleik keresztben átellenesek, épek, karéjosak vagy szárnyasan szeldeltek, osztottak. Csipkés szélű levelei keresztben átellenesek, 1–3 centiméter hosszúak. A hosszú hajtások rügyei tojásdadok, tompa csúcsúak, 4-7 ezüstszürke rügypikkellyel, a rövid hajtások rügyei aprók, kevés pikkelyűek. Nyeles vagy ülő levelei keresztben átellenesek, alakjuk változó, hosszúkástól elliptikusig. A testén levő pikkelyek, kivéve a fejen és hasi részen levőket, sárga szegélyűek. Az egész világon elterjedt, kozmopolita faj, levelei keresztben átellenesek, kétlaki, évelő faj. Pálhátlanok, szálasak, mint minden szegfűfélénél a levélpárok keresztben átellenesek, körbeölelik a szárat. A murvalevelek barnásfehérek, visszás tojásdadok, vagy majdnem kerekdedek, vékony, hártyás szegélyűek és szálkában végződnek. Az oldalrügyek nagyobbak, mint a csúcsrügy. Rügyei tojásdadok, vöröslők, míg a hónaljrügyek szártól elállók, keskenyek, hegyesek, a csúcsrügynél alig kisebbek. Keresztben átellenes állású rügyei kiemelkedő rügyalapon ülnek, széles tojásdadok vagy lapított kúp alakúak. Levelei keresztben átellenesek. Levelei keresztben átellenesek, sötétzöldek. Tövisei ritkán vannak, rügyei szártól elállók, barnák, molyhosak. Rügyei nyúlánk tojásdadok, finoman szőrözöttek. Rövid, nyeles rügyei tojásdadok, feketéslilák, ragadósak. Pálhalevél nélküli leveleik általában keresztben átellenesek. Pikkelyes levelei alapjukon összenőttek, keresztben átellenesek. Rügyei hegyesek, elállóak, orsó alakúak, 2 cm körüli hosszúságúak, színük fahéjbarna. Leveleik nagy méretűek, 20–40 cm hosszúak, keresztben átellenesek, szélesek, szív alakúak. Leveleik keresztben átellenesek, és kisebb levélkékre oszlanak. Levelei szárnyasan összetettek és a levélkék keresztben átellenesek. Levelei keresztben átellenesek, a felső részen sisak forma látható. 6–12 mm hosszú rügyei tojásdadok, a felületük nem gyantás. A juharok nagy többségétől eltérően a zöld juhar keresztben átellenesen álló levelei összetettek. Leveleik keresztben átellenesek, épek, karéjosak vagy szárnyasan szeldeltek, osztottak. Csipkés szélű levelei keresztben átellenesek, 1–3 centiméter hosszúak. A hosszú hajtások rügyei tojásdadok, tompa csúcsúak, 4-7 ezüstszürke rügypikkellyel, a rövid hajtások rügyei aprók, kevés pikkelyűek. Nyeles vagy ülő levelei keresztben átellenesek, alakjuk változó, hosszúkástól elliptikusig. A testén levő pikkelyek, kivéve a fejen és hasi részen levőket, sárga szegélyűek. Az egész világon elterjedt, kozmopolita faj, levelei keresztben átellenesek, kétlaki, évelő faj. Pálhátlanok, szálasak, mint minden szegfűfélénél a levélpárok keresztben átellenesek, körbeölelik a szárat. A murvalevelek barnásfehérek, visszás tojásdadok, vagy majdnem kerekdedek, vékony, hártyás szegélyűek és szálkában végződnek.