Melyik vegyület molekulájában mérhető a legnagyobb kötésszög?
Acetilén Etén Metán Formaldehid Ammónia
A B C D E
Biciklusos vegyület

A biciklusos vegyületek molekulájában két kondenzált gyűrű található. Glicidol

A glicidol szerves vegyület, molekulájában epoxid és alkohol funkciós csoport található. Fenilacetilén

A fenilacetilén a szénhidrogének közé tartozó vegyület, molekulájában alkin és fenilcsoportot is található. A CFC-11 nagymértékű ózonkárosító hatásának az az oka, hogy a vegyület molekulájában három klóratom található. A foszfin molekulájában a foszforatom nitrogénatomnál nagyobb atomsugara miatt jobban érvényesül a nemkötő elektronpár deformáló hatása, mint az ammóniában, ezért a kötésszög itt kisebb, 93,5°. Hidrazobenzol

A hidrazobenzol, más néven 1,2-difenilhidrazin aromás szerves vegyület, molekulájában két anilincsoport kapcsolódik össze a nitrogénatomjával. Sikimisav

A sikimisav, általánosabban ismert anionos formájában a sikimát, szerves vegyület, molekulájában ciklohexén, ciklitol és ciklohexánkarbonsav funkció található. Az acetilén dimerizálódhat, ekkor vinil-acetilén keletkezik. A kötésszög 120°-os. Az O–O–O kötésszög 100,2°, az O–O–C kötésszög 109,1°. A legnagyobb forróság a mélyen fekvő részeken mérhető. Környezetvédelmi szempontból az a vegyület a legfontosabb, amelynek a molekulájában a szerves kémia számozási rendszere szerint a vegyület 2.,3.,7. és 8. helyzetében levő szénhez hidrogén helyett klór kapcsolódik. Acetilén

Az acetilén "(etin, CH)", gáz halmazállapotú, telítetlen szénhidrogén. A legnagyobb belső távolság általában a felső harmadban mérhető. Kubán (vegyület)

A kubán (CH) olyan szénhidrogén, melynek molekulájában nyolc szénatom egy kocka csúcsán helyezkedik el, és minden szénatomhoz egy hidrogénatom kapcsolódik. Az antimon-triklorid a karotinoidokkal egy kék színű komplex vegyület képződése közben reagál, ami kolorimetriásan mérhető. A C-H kötésszög 109,5 fokos. 2%-nyi hidrogén, argon és egyéb szénhidrogének (többek közt etán, diacetilén, metil-acetilén, acetilén, propán, cián-acetilén, hidrogén-cianid) jelenlétében. Ez a legnagyobb σ-algebra, ahol függvények egy halmaza mérhető. A mozdonyokra acetilén-fejlesztő berendezést és acetilén-világítást, a kazánjaikra tolattyús lefúvató-váltókat szereltek. Vegyszerként alkalmazzák acetilén meghatározásakor. Másik példa vinil-acetilén. Az O–C–O kötésszög 125,4°. Az O−N−Cl kötésszög 113°. A legegyszerűbb képviselőjük az acetilén. Etén

Az etilén (IUPAC neve etén) egy összegképletű szerves vegyület. Az etén kation nagyon reakcióképes vegyület. Biciklusos vegyület

A biciklusos vegyületek molekulájában két kondenzált gyűrű található. az etán névtöve "et", a kettős kötést tartalmazó vegyület IUPAC-neve etén. Glicidol

A glicidol szerves vegyület, molekulájában epoxid és alkohol funkciós csoport található. Fenilacetilén

A fenilacetilén a szénhidrogének közé tartozó vegyület, molekulájában alkin és fenilcsoportot is található. A CFC-11 nagymértékű ózonkárosító hatásának az az oka, hogy a vegyület molekulájában három klóratom található. A foszfin molekulájában a foszforatom nitrogénatomnál nagyobb atomsugara miatt jobban érvényesül a nemkötő elektronpár deformáló hatása, mint az ammóniában, ezért a kötésszög itt kisebb, 93,5°. Hidrazobenzol

A hidrazobenzol, más néven 1,2-difenilhidrazin aromás szerves vegyület, molekulájában két anilincsoport kapcsolódik össze a nitrogénatomjával. Sikimisav

A sikimisav, általánosabban ismert anionos formájában a sikimát, szerves vegyület, molekulájában ciklohexén, ciklitol és ciklohexánkarbonsav funkció található. Triklór-etilén

A triklór-etilén (vagy triklór-etén, „Tri”) a halogénezett szénhidrogének közé tartozó szerves vegyület, az etilén klórtartalmú származéka. Etén kation

Az etén kation az eténből protonfelvétellel keletkező ion, képlete . Diszén-dioxid

A diszén-dioxid, más néven etén-1,2-dion egy feltételezett kémiai vegyület, képlete CO vagy O=C=C=O. A kötésszög 120°-os. Az O–O–O kötésszög 100,2°, az O–O–C kötésszög 109,1°. A legnagyobb forróság a mélyen fekvő részeken mérhető. Környezetvédelmi szempontból az a vegyület a legfontosabb, amelynek a molekulájában a szerves kémia számozási rendszere szerint a vegyület 2.,3.,7. és 8. helyzetében levő szénhez hidrogén helyett klór kapcsolódik. A legnagyobb belső távolság általában a felső harmadban mérhető. Kubán (vegyület)

A kubán (CH) olyan szénhidrogén, melynek molekulájában nyolc szénatom egy kocka csúcsán helyezkedik el, és minden szénatomhoz egy hidrogénatom kapcsolódik. Az antimon-triklorid a karotinoidokkal egy kék színű komplex vegyület képződése közben reagál, ami kolorimetriásan mérhető. A C-H kötésszög 109,5 fokos. Ez a legnagyobb σ-algebra, ahol függvények egy halmaza mérhető. Ethey Kun Benedeknek nemesi kuriája Etén. Etei Kozma Mátyásnak egy kuriája Etén. Etén született, 1929. november 25-én. Molekulájában egy metán két hidrogénatomját fenilcsoport helyettesíti. A metán gyúlékony vegyület. Germán (vegyület)

A germán szervetlen vegyület, a metán germániumos analógja. Biciklusos vegyület

A biciklusos vegyületek molekulájában két kondenzált gyűrű található. A legegyszerűbb szénhidrogén, a metán esetén a kötésszög 109°28’, a kötéstávolság 108,70 pm. Metil-szulfonil metán

A metil-szulfonil metán (MSM) egy szerves vegyület (képlete (CH)SO). Glicidol

A glicidol szerves vegyület, molekulájában epoxid és alkohol funkciós csoport található. Fenilacetilén

A fenilacetilén a szénhidrogének közé tartozó vegyület, molekulájában alkin és fenilcsoportot is található. Bróm-jódmetán

A bróm-jódmetán folyékony szerves vegyület, a metán halogénezett származéka. A CFC-11 nagymértékű ózonkárosító hatásának az az oka, hogy a vegyület molekulájában három klóratom található. A foszfin molekulájában a foszforatom nitrogénatomnál nagyobb atomsugara miatt jobban érvényesül a nemkötő elektronpár deformáló hatása, mint az ammóniában, ezért a kötésszög itt kisebb, 93,5°. Hidrazobenzol

A hidrazobenzol, más néven 1,2-difenilhidrazin aromás szerves vegyület, molekulájában két anilincsoport kapcsolódik össze a nitrogénatomjával. Sikimisav

A sikimisav, általánosabban ismert anionos formájában a sikimát, szerves vegyület, molekulájában ciklohexén, ciklitol és ciklohexánkarbonsav funkció található. Néhány vegyület, mely -vel heves reakcióba lépett: etil-alkohol, metán, ammónia, sőt még a jég is. A kötésszög 120°-os. Az O–O–O kötésszög 100,2°, az O–O–C kötésszög 109,1°. A legnagyobb forróság a mélyen fekvő részeken mérhető. Környezetvédelmi szempontból az a vegyület a legfontosabb, amelynek a molekulájában a szerves kémia számozási rendszere szerint a vegyület 2.,3.,7. és 8. helyzetében levő szénhez hidrogén helyett klór kapcsolódik. Fluor-klórmetán

A fluor-klórmetán vagy Freon 31 gáz halmazállapotú vegyület, a metán halogénezett (részlegesen klórozott-fluorozott) származéka. A legnagyobb belső távolság általában a felső harmadban mérhető. Kubán (vegyület)

A kubán (CH) olyan szénhidrogén, melynek molekulájában nyolc szénatom egy kocka csúcsán helyezkedik el, és minden szénatomhoz egy hidrogénatom kapcsolódik. Az antimon-triklorid a karotinoidokkal egy kék színű komplex vegyület képződése közben reagál, ami kolorimetriásan mérhető. A metán-hidrátból metán szabadulhat fel. A C-H kötésszög 109,5 fokos. Ez a legnagyobb σ-algebra, ahol függvények egy halmaza mérhető. Formaldehid

A formaldehid (metanal) egy kémiai vegyület, melynek képlete CHO. A formaldehid sok komplexebb vegyület előállításához szükséges. Biciklusos vegyület

A biciklusos vegyületek molekulájában két kondenzált gyűrű található. Glicidol

A glicidol szerves vegyület, molekulájában epoxid és alkohol funkciós csoport található. Fenilacetilén

A fenilacetilén a szénhidrogének közé tartozó vegyület, molekulájában alkin és fenilcsoportot is található. Legnagyobb részét formaldehid és szintézisgáz katalitikus reakciójával állítják elő (formaldehid karbonilezése), mely rendkívül gazdaságos eljárás. Néhány baktericid vegyület: alkoholok, formaldehid, klór, valamint egyes oxidálószerek: hidrogén-peroxid, kálium-permanganát. 2 Cu + 4 OH + HCHO = CuO + HCOOH + 2 HO

A formaldehid sok vegyület előállításához szükséges. A CFC-11 nagymértékű ózonkárosító hatásának az az oka, hogy a vegyület molekulájában három klóratom található. A foszfin molekulájában a foszforatom nitrogénatomnál nagyobb atomsugara miatt jobban érvényesül a nemkötő elektronpár deformáló hatása, mint az ammóniában, ezért a kötésszög itt kisebb, 93,5°. Hidrazobenzol

A hidrazobenzol, más néven 1,2-difenilhidrazin aromás szerves vegyület, molekulájában két anilincsoport kapcsolódik össze a nitrogénatomjával. Sikimisav

A sikimisav, általánosabban ismert anionos formájában a sikimát, szerves vegyület, molekulájában ciklohexén, ciklitol és ciklohexánkarbonsav funkció található. A kötésszög 120°-os. Egyéb fontos, oxigéntartalmú szerves vegyület még a glicerin, a formaldehid, a glutáraldehid, a citromsav, az ecetsav-anhidrid és az acetamid. Az O–O–O kötésszög 100,2°, az O–O–C kötésszög 109,1°. A legnagyobb forróság a mélyen fekvő részeken mérhető. Környezetvédelmi szempontból az a vegyület a legfontosabb, amelynek a molekulájában a szerves kémia számozási rendszere szerint a vegyület 2.,3.,7. és 8. helyzetében levő szénhez hidrogén helyett klór kapcsolódik. A legnagyobb belső távolság általában a felső harmadban mérhető. Kubán (vegyület)

A kubán (CH) olyan szénhidrogén, melynek molekulájában nyolc szénatom egy kocka csúcsán helyezkedik el, és minden szénatomhoz egy hidrogénatom kapcsolódik. Az antimon-triklorid a karotinoidokkal egy kék színű komplex vegyület képződése közben reagál, ami kolorimetriásan mérhető. A C-H kötésszög 109,5 fokos. Ez a legnagyobb σ-algebra, ahol függvények egy halmaza mérhető. Redukáló hatású anyagok, például szőlőcukor, formaldehid a vegyület ammóniás oldatát redukálják, ezüstöt szabadítanak fel belőle, az ezüst ekkor az edényfalán válik ki tükörként. dimetil-éter(DME), formaldehid). A formaldehid (COH) dimerjének tekinthető. Biciklusos vegyület

A biciklusos vegyületek molekulájában két kondenzált gyűrű található. Glicidol

A glicidol szerves vegyület, molekulájában epoxid és alkohol funkciós csoport található. Laboratóriumi leletek: a vérben az ammónia, ornitin, homocitrullin magas koncentrációja mérhető. Fenilacetilén

A fenilacetilén a szénhidrogének közé tartozó vegyület, molekulájában alkin és fenilcsoportot is található. Az aminosavak lebontásából, valamint a vastagbélbaktériumok tevékenysége során keletkező ammónia toxikus vegyület. A CFC-11 nagymértékű ózonkárosító hatásának az az oka, hogy a vegyület molekulájában három klóratom található. Ez a vegyület az ammónia, a prazeodímium és a neodímium nitrátjainak tetrahidrátos kristálytípusa. A foszfin molekulájában a foszforatom nitrogénatomnál nagyobb atomsugara miatt jobban érvényesül a nemkötő elektronpár deformáló hatása, mint az ammóniában, ezért a kötésszög itt kisebb, 93,5°. Hidrazobenzol

A hidrazobenzol, más néven 1,2-difenilhidrazin aromás szerves vegyület, molekulájában két anilincsoport kapcsolódik össze a nitrogénatomjával. Sikimisav

A sikimisav, általánosabban ismert anionos formájában a sikimát, szerves vegyület, molekulájában ciklohexén, ciklitol és ciklohexánkarbonsav funkció található. A kötésszög 120°-os. Néhány vegyület, mely -vel heves reakcióba lépett: etil-alkohol, metán, ammónia, sőt még a jég is. Az O–O–O kötésszög 100,2°, az O–O–C kötésszög 109,1°. A legnagyobb forróság a mélyen fekvő részeken mérhető. Környezetvédelmi szempontból az a vegyület a legfontosabb, amelynek a molekulájában a szerves kémia számozási rendszere szerint a vegyület 2.,3.,7. és 8. helyzetében levő szénhez hidrogén helyett klór kapcsolódik. Ammónia (adatlap)

Ammónia. Amikor a legnagyobb jelet kapják, az a frekvencia az ammónia ún. A legnagyobb belső távolság általában a felső harmadban mérhető. Kubán (vegyület)

A kubán (CH) olyan szénhidrogén, melynek molekulájában nyolc szénatom egy kocka csúcsán helyezkedik el, és minden szénatomhoz egy hidrogénatom kapcsolódik. Az antimon-triklorid a karotinoidokkal egy kék színű komplex vegyület képződése közben reagál, ami kolorimetriásan mérhető. A legnagyobb ammónia és metanol exportáló, és kivitel szerint az 5 legnagyobb cseppfolyós földgáz (LNG) exportőr. A C-H kötésszög 109,5 fokos. Ez a legnagyobb σ-algebra, ahol függvények egy halmaza mérhető. Az O–C–O kötésszög 125,4°. Az O−N−Cl kötésszög 113°.