Melyik molekula apoláris?
Víz Metán Ammónia Hidrogén-klorid Kén-dioxid
A B C D E
Állandó dipólusmomentummal rendelkező molekula és apoláris molekula között kialakuló kölcsönhatás – "indukált dipólus" jön létre. Két molekula ecetsavból képződik egy molekula víz kilépésével. Víz hatására hidrolizál, apoláris oldószerekben (benzolban, toluolban) jól oldódik. Ha két atom elektronegativitása megegyezik, akkor a kötő elektron, illetve elektronpárok pontosan középen helyezkednek el, a molekula apoláris molekula lesz. Különböző elektronegativitású atomokból álló molekula is lehet apoláris, amennyiben a polaritás vektorok kioltják egymást. Ekkor két molekula metanolból egy molekula víz kilépésével dimetil-éter keletkezik. A metán apoláris molekula, mivel a ligandumok azonosak, és a központi atomon nincs nem kötő elektronpár. Apoláris tulajdonsága miatt jól oldódik apoláris oldószerekben. Apoláris tulajdonságú. Apoláris vegyületek,apoláris oldószerekben (benzolban, éterben, kloroformban) jól oldódnak, vízben oldhatatlanok. Apoláris, esszenciális aminosav. Mivel tipikusan apoláris gáz, vízben alig, de apoláris szerves oldószerekben jól oldódik. Apoláris oldószerekben jól oldódik. Apoláris oldószerekben jól oldódik. Vízben rosszul oldódik (apoláris). Alkoholokból (esetleg enolokból vagy fenolokból) és savakból keletkeznek egy molekula víz kilépésével (kondenzáció). A vizsgálandó anyag kötődése az állófázishoz arányos a vizsgált molekula apoláris szegmense körül a vizes mozgó fázisban a ligandummal való kölcsönhatásban kialakuló érintkező felület területével. Folyékony víz jelenléte is elengedhetetlen, hiszen a víz egy közönséges molekula, mely kiváló körülményeket ad bonyolult szén-alapú molekulák képződéséhez. Apoláris, így vízben oldhatatlan, de oldódik zsírokban, olajokban, lipidekben és apoláris oldószerekben, például hexánban vagy toluolban. Vízben alig, apoláris oldószerekben jól oldódik. Apoláris oldószerekben (például benzolban) nem oldható. A „tiszta” kovalens kötés teljesen apoláris jellegű. Vízzel kiválóan elegyedik, de apoláris oldószerektől különválik. Alkohollal és más apoláris oldószerekkel korlátlanul elegyedik. Az alkánok apoláris vegyületek, vízzel nem elegyednek. A metán apoláris molekula, mivel a ligandumok azonosak, és a központi atomon nincs nem kötő elektronpár. Állandó dipólusmomentummal rendelkező molekula és apoláris molekula között kialakuló kölcsönhatás – "indukált dipólus" jön létre. Ha két atom elektronegativitása megegyezik, akkor a kötő elektron, illetve elektronpárok pontosan középen helyezkednek el, a molekula apoláris molekula lesz. Különböző elektronegativitású atomokból álló molekula is lehet apoláris, amennyiben a polaritás vektorok kioltják egymást. Apoláris tulajdonsága miatt jól oldódik apoláris oldószerekben. Apoláris tulajdonságú. Apoláris vegyületek,apoláris oldószerekben (benzolban, éterben, kloroformban) jól oldódnak, vízben oldhatatlanok. Apoláris, esszenciális aminosav. Mivel tipikusan apoláris gáz, vízben alig, de apoláris szerves oldószerekben jól oldódik. A metán-hidrátból metán szabadulhat fel. Apoláris oldószerekben jól oldódik. Apoláris oldószerekben jól oldódik. Vízben rosszul oldódik (apoláris). metán). A vizsgálandó anyag kötődése az állófázishoz arányos a vizsgált molekula apoláris szegmense körül a vizes mozgó fázisban a ligandummal való kölcsönhatásban kialakuló érintkező felület területével. Apoláris, így vízben oldhatatlan, de oldódik zsírokban, olajokban, lipidekben és apoláris oldószerekben, például hexánban vagy toluolban. : metán → metil. Vízben alig, apoláris oldószerekben jól oldódik. Apoláris oldószerekben (például benzolban) nem oldható. Metán megye

Metán egy megye Argentína északnyugati részén, Salta tartományban. A hibridizáció egyik jellegzetes hibája, hogy számos molekula fotoelektron-spektrumát rosszul adja meg, olyan alapvető anyagok esetén is, mint például a metán vagy a víz. A „tiszta” kovalens kötés teljesen apoláris jellegű. Vízzel kiválóan elegyedik, de apoláris oldószerektől különválik. Alkohollal és más apoláris oldószerekkel korlátlanul elegyedik. Az alkánok apoláris vegyületek, vízzel nem elegyednek. Állandó dipólusmomentummal rendelkező molekula és apoláris molekula között kialakuló kölcsönhatás – "indukált dipólus" jön létre. 1954-ben ammónium-mézert állítottak elő ammónia-molekula-sugárral. Ha két atom elektronegativitása megegyezik, akkor a kötő elektron, illetve elektronpárok pontosan középen helyezkednek el, a molekula apoláris molekula lesz. Különböző elektronegativitású atomokból álló molekula is lehet apoláris, amennyiben a polaritás vektorok kioltják egymást. A metán apoláris molekula, mivel a ligandumok azonosak, és a központi atomon nincs nem kötő elektronpár. Apoláris tulajdonsága miatt jól oldódik apoláris oldószerekben. Apoláris tulajdonságú. Biztonsági adatok (lobbanáspont, alsó és felső határkoncentráció): MSDS

Alacsony hőmérsékleten és különféle összetételi arányoknál ammónia-dihidrát, monohidrát, és hemihidrát (két ammónia molekulához kapcsolódik egy molekula víz) formájában kristályosodik. Ammónia (adatlap)

Ammónia. Apoláris vegyületek,apoláris oldószerekben (benzolban, éterben, kloroformban) jól oldódnak, vízben oldhatatlanok. Apoláris, esszenciális aminosav. Ez azt jelenti, hogy az ammóniamolekulák közti hidrogénkötések mindig sokkal gyengébbek, mint a víz esetében, így az ammónia sokkal kevésbé képes megkötni az apoláris molekulákat. Mivel tipikusan apoláris gáz, vízben alig, de apoláris szerves oldószerekben jól oldódik. Az enzim hiánya miatt a citrullin a kiválasztódó nitrogén-bomlástermék, aminek hátránya, hogy csak 1 molekula ammónia eliminációját teszi lehetővé. Apoláris oldószerekben jól oldódik. Apoláris oldószerekben jól oldódik. Vízben rosszul oldódik (apoláris). A vizsgálandó anyag kötődése az állófázishoz arányos a vizsgált molekula apoláris szegmense körül a vizes mozgó fázisban a ligandummal való kölcsönhatásban kialakuló érintkező felület területével. A laktulóz hidrogén ionokat szolgáltat az ammónia molekula ionná alakulásához, a neomicin pedig antibiotikum, ami megöli a bélbaktériumokat, amik ammóniát szabadítanak fel. Apoláris, így vízben oldhatatlan, de oldódik zsírokban, olajokban, lipidekben és apoláris oldószerekben, például hexánban vagy toluolban. Ammónia (adatlap) Vízben alig, apoláris oldószerekben jól oldódik. Apoláris oldószerekben (például benzolban) nem oldható. Ammónia kimutatására használatos. A „tiszta” kovalens kötés teljesen apoláris jellegű. Poláris molekula például a vízmolekula, vagy a hidrogén-klorid molekula. Apoláris oldószerekben (benzol, toluol) oldódik, de, ha az oldószer tartalmaz hidroxil-csoportot, az oxalil-klorid reakcióba lép vele, hidrogén-klorid gáz és oxálsav észter képződése közben. Acetilén hidrogén-klorid-addíciójakor vinil-klorid keletkezik. Állandó dipólusmomentummal rendelkező molekula és apoláris molekula között kialakuló kölcsönhatás – "indukált dipólus" jön létre. Hidrogén-klorid-gáz hatására réz(I)-klorid keletkezik belőle. Hidrogén-klorid

A hidrogén-klorid színtelen, szúrós szagú, levegőnél nagyobb sűrűségű, mérgező gáz, képlete HCl. Égésekor hidrogén-klorid is keletkezik. Háromatomos hidrogén

A háromatomos hidrogén egy instabil molekula, képlete . Egy másik eljárásban hidrogén-klorid és hidrogén-szulfid keverékét használják. A magnézium-klorid a magnézium-hidroxidból hidrogén-klorid (sósav) segítségével állítható elő. hidrogén-klorid gázt vagy kénsavat is addícionál. Hidrogén-kloriddal kalomelt (higany(I)-klorid) képez. Metil-izocianát és hidrogén-klorid 1:2 mólarányú elegye keletkezik, de ennek kondenzálódása során N-metilkarbamoil-klorid (MCC) keletkezik, és gázként egy mól hidrogén-klorid távozik. A Ringer oldat az alábbi összetevőket tartalmazza nátrium-klorid, kálium-klorid, kalcium-klorid és nátrium-hidrogén-karbonát, ez utóbbi a hidrogén-ion koncentráció (pH) szabályozására szolgál. Ha két atom elektronegativitása megegyezik, akkor a kötő elektron, illetve elektronpárok pontosan középen helyezkednek el, a molekula apoláris molekula lesz. Ha a cink-klorid vizes oldatát hevítik, hidrogén-klorid gáz fejlődik, és bázisos cink-klorid (ZnOCl) marad vissza. Az ón(II)-klorid anhidrát formáját gáz halmazállapotú hidrogén-klorid és ón reakciójából nyerik. Különböző elektronegativitású atomokból álló molekula is lehet apoláris, amennyiben a polaritás vektorok kioltják egymást. A hidrogén-klorid leszakadását kalcium-sztearáttal, a hidrogén-bromid leszakadását epoxidált szójaolajjal akadályozzák meg. Egy másik eljárás szerint acetilénből higany(II)-klorid katalizátor jelenlétében állítják elő hidrogén-klorid addíciójával. A másik módszer az, amikor a nátrium-klorid és a kénsav magas hőmérsékleten bekövetkező reakciójából nátrium-hidrogén-szulfát és hidrogén-klorid gáz keletkezik. A sósavat hidrogén-klorid vízben történő oldásával állítják elő. Magasabb hőmérsékleten vízgőz hatására hidrogén-klorid gáz fejlődik belőle. A töményebb oldat a fejlődő hidrogén-klorid miatt füstölög. Veszélyes anyag, melyből vízzel reagálva hidrogén-klorid (HCl) keletkezik. Kén-dioxid

A kén-dioxid (O) egy kémiai vegyület. Égésekor kén-dioxid keletkezik. Dikén-dioxid

A dikén-dioxid, dimer kén-monoxid vagy SO dimer a kén egyik oxidja. A kén-dioxid savanhidridnek tekinthető. Állandó dipólusmomentummal rendelkező molekula és apoláris molekula között kialakuló kölcsönhatás – "indukált dipólus" jön létre. A hidrogén-szulfid és a kén-dioxid készségesen egyesül a fluorral, a kén-dioxid esetenként robbanással. Világoskék lánggal ég, égésekor szén-dioxid és kén-dioxid keletkezik. Elviseli a nagy kén-dioxid-szennyezést. Ha kén jelenlétében hevítik, arzén-triszulfiddá alakul és kén-dioxid fejlődik. Vízben hidrolizál, így kén-dioxid, hidrogén-bromid és elemi kén keletkezik. Ezek például a szén-dioxid (CO), vagy a kén-dioxid (SO). A karbonil-szulfid meggyújtható, égésekor szén-dioxid és kén-dioxid képződik. Ha hevítik, kén-dioxid fejlődése közben bomlik. A legjelentősebb vulkáni termékek a vízgőz, a szén-dioxid és kén-dioxid. Ha halogén és kén jelenlétében hevítik, arzén-trihalogeniddé alakul és kén-dioxid fejlődik. A kén-dioxid lehet oxidálószer és redukálószer is. Ha kén-dioxid jelenlétében hevítik, bárium-szulfáttá alakul. Hevítés hatására, magasabb hőmérsékleten bomlanak, ekkor fém-oxid, víz, és kén-oxid (kén-dioxid vagy kén-trioxid) keletkezik. A levegő szén-dioxidja hatására lassan elbomlik, a bomlásának termékei: kén-dioxid, kén-hidrogén és finom eloszlású kén. A kén-dioxid is vas(III)-kloriddá oxidálja savas közegben, közben kén válik ki. Bár a dikén-dioxid egyensúlyban van a kén-monoxiddal, azonban reakcióba is lép vele, melynek során kén-dioxid és dikén-monoxid keletkezik. A folyamat során először kén-hidrogén és kén-dioxid képződik, ezek egymással reakcióba lépnek és kolloid kén válik ki. A városokban gyakori füstgázokat (kén-dioxid, nitrogén-monoxid stb.) A kén-dioxid egymagában mind a három tulajdonsággal rendelkezik. Kén-dioxid-kezelés nélkül csak érett cukornádból lehet kivonni.