Egy fénysugár egy n = 1,12 abszolút törésmutatójú közegben halad. Ebben a közeg- ben a fény hullámhossza 580 nm. Mekkora ennek a fénynek a hullámhossza vákuumban?
650 nm. 580 nm. 518 nm.
A B C
Hullámhossza 546,1 nm. Spektrumvonalának hullámhossza 617,3 nm. A molekula 490 nm körüli hullámhosszú fénnyel megvilágítva erősen fluoreszkál, a kibocsátott fény hullámhossza 520 nm körüli. A látható fény hullámhossza (400-800 nm) határt szab a felbontóképesség javításának. A látható fény tartományán belül a vörösnek van a legnagyobb hullámhossza, 625-750 nm közötti. A de Broglie összefüggés szerint egy 54 eV-os sugárnak a hullámhossza: 0,167 nm. A fényerősség mértékegységének meghatározó hullámhossza az 555 nm-es zöld szín (az 540 THz frekvenciájú fény). A megfigyelt röntgenszínképek hullámhossza 0,016 nm és 66 nm közötti, nagyon széles tartomány, mintegy 12 oktáv. Hullámhossza 2097 nm, széleskörűen használják katonai, orvosi és meteorológiai célokra. A sugárzás legnagyobb hullámhossza 675 nm és 875 nm között van, gyengébb sugárzással a látható spektrum sötétvörös részében. Ezt követi a már szemmel nem látható ultraibolya sugárzás, amelynek hullámhossza 1 nm-ig tart. A pontos technológiával készített szűrők és maximális érzékenységük hullámhossza a következő: U=368 nm, B=445 nm (megközelítőleg egyezik a m-val), V=546 nm (megközelítőleg egyezik a m-val). Ennek a sugárzásnak a 380-780 nm hullámhossz tartományát nevezzük látható fénynek. A fény hullámhossza az ilyen mintákból kiszámítható. Ezek hullámhossza rövidebb a gerjesztő fény hullámhosszánál. Az oldalláncok szubsztitúciójával a kibocsátott fény hullámhossza változtatható. Előbbi 650 nm (mélyvörös) a CD-s dióda 780 nm (ez már infrának tekinthető). A klorofillok 450 nm körül és 650-750 nm-nél abszorbeálják a fényt; a bakteriális klorofillok 800-1000 nm–nél abszorbeálnak. A fénymikroszkóp felbontóképességét, illetve elérhető nagyítását a fény hullámhossza korlátozza. Képlettel:

Ha a fény vákuumbeli sebességét "c", az adott anyagban mérhető fénysebességet "c" jelöli, akkor egy anyag abszolút törésmutatója az előbbiek alapján:

Mindezeket felhasználva igazolható, hogy ha a fény az "n" abszolút törésmutatójú anyagból jut át az "n" abszolút törésmutatójú anyagba, akkor az "n" törésmutató megegyezik az abszolút törésmutatók hányadosával. Legyen a kép "n", a tárgy "n<nowiki>'</nowiki>" törésmutatójú közegben. Ezen belül a 380 nm és 780 nm közötti hullámhosszú elektromágneses sugárzások az emberi szem számára is láthatók, ezeket "látható fénynek" vagy egyszerűen "fénynek" nevezzük. Ha a test nem egy homogén közegben van, hanem egy közeg felületén halad (pl. Ebben az esetben a fény egy ilyen közeg határához érve nem hatolna be a negatív törésmutatójú anyagba, hanem azt megkerülve haladna tovább. Ennek az az oka, hogy a képalkotásra használt elektronok de Broglie-hullámhossza a fénymikroszkópban alkalmazott detektáló fényénél jóval rövidebb, például 100 000 V-os gyorsítófeszültség esetén 0,0037 nm. Hullámhossza 546,1 nm. Spektrumvonalának hullámhossza 617,3 nm. A molekula 490 nm körüli hullámhosszú fénnyel megvilágítva erősen fluoreszkál, a kibocsátott fény hullámhossza 520 nm körüli. A látható fény hullámhossza (400-800 nm) határt szab a felbontóképesség javításának. A látható fény tartományán belül a vörösnek van a legnagyobb hullámhossza, 625-750 nm közötti. A de Broglie összefüggés szerint egy 54 eV-os sugárnak a hullámhossza: 0,167 nm. A fényerősség mértékegységének meghatározó hullámhossza az 555 nm-es zöld szín (az 540 THz frekvenciájú fény). A megfigyelt röntgenszínképek hullámhossza 0,016 nm és 66 nm közötti, nagyon széles tartomány, mintegy 12 oktáv. Hullámhossza 2097 nm, széleskörűen használják katonai, orvosi és meteorológiai célokra. A sugárzás legnagyobb hullámhossza 675 nm és 875 nm között van, gyengébb sugárzással a látható spektrum sötétvörös részében. Ezt követi a már szemmel nem látható ultraibolya sugárzás, amelynek hullámhossza 1 nm-ig tart. A pontos technológiával készített szűrők és maximális érzékenységük hullámhossza a következő: U=368 nm, B=445 nm (megközelítőleg egyezik a m-val), V=546 nm (megközelítőleg egyezik a m-val). Ennek a sugárzásnak a 380-780 nm hullámhossz tartományát nevezzük látható fénynek. A fény hullámhossza az ilyen mintákból kiszámítható. Ezek hullámhossza rövidebb a gerjesztő fény hullámhosszánál. Az oldalláncok szubsztitúciójával a kibocsátott fény hullámhossza változtatható. 580 (szám)

Az 580 (római számmal: DLXXX) egy természetes szám. A fénymikroszkóp felbontóképességét, illetve elérhető nagyítását a fény hullámhossza korlátozza. Képlettel:

Ha a fény vákuumbeli sebességét "c", az adott anyagban mérhető fénysebességet "c" jelöli, akkor egy anyag abszolút törésmutatója az előbbiek alapján:

Mindezeket felhasználva igazolható, hogy ha a fény az "n" abszolút törésmutatójú anyagból jut át az "n" abszolút törésmutatójú anyagba, akkor az "n" törésmutató megegyezik az abszolút törésmutatók hányadosával. Legyen a kép "n", a tárgy "n<nowiki>'</nowiki>" törésmutatójú közegben. Ezen belül a 380 nm és 780 nm közötti hullámhosszú elektromágneses sugárzások az emberi szem számára is láthatók, ezeket "látható fénynek" vagy egyszerűen "fénynek" nevezzük. Ha a test nem egy homogén közegben van, hanem egy közeg felületén halad (pl. Ebben az esetben a fény egy ilyen közeg határához érve nem hatolna be a negatív törésmutatójú anyagba, hanem azt megkerülve haladna tovább. Ennek az az oka, hogy a képalkotásra használt elektronok de Broglie-hullámhossza a fénymikroszkópban alkalmazott detektáló fényénél jóval rövidebb, például 100 000 V-os gyorsítófeszültség esetén 0,0037 nm. A 428 nm hullámhosszú kék fény dominál. Hullámhossza 546,1 nm. Spektrumvonalának hullámhossza 617,3 nm. A molekula 490 nm körüli hullámhosszú fénnyel megvilágítva erősen fluoreszkál, a kibocsátott fény hullámhossza 520 nm körüli. A látható fény hullámhossza (400-800 nm) határt szab a felbontóképesség javításának. A látható fény tartományán belül a vörösnek van a legnagyobb hullámhossza, 625-750 nm közötti. A de Broglie összefüggés szerint egy 54 eV-os sugárnak a hullámhossza: 0,167 nm. A fényerősség mértékegységének meghatározó hullámhossza az 555 nm-es zöld szín (az 540 THz frekvenciájú fény). A megfigyelt röntgenszínképek hullámhossza 0,016 nm és 66 nm közötti, nagyon széles tartomány, mintegy 12 oktáv. Hullámhossza 2097 nm, széleskörűen használják katonai, orvosi és meteorológiai célokra. A sugárzás legnagyobb hullámhossza 675 nm és 875 nm között van, gyengébb sugárzással a látható spektrum sötétvörös részében. Ezt követi a már szemmel nem látható ultraibolya sugárzás, amelynek hullámhossza 1 nm-ig tart. A pontos technológiával készített szűrők és maximális érzékenységük hullámhossza a következő: U=368 nm, B=445 nm (megközelítőleg egyezik a m-val), V=546 nm (megközelítőleg egyezik a m-val). Ennek a sugárzásnak a 380-780 nm hullámhossz tartományát nevezzük látható fénynek. A fény hullámhossza az ilyen mintákból kiszámítható. Ezek hullámhossza rövidebb a gerjesztő fény hullámhosszánál. Az oldalláncok szubsztitúciójával a kibocsátott fény hullámhossza változtatható. A fénymikroszkóp felbontóképességét, illetve elérhető nagyítását a fény hullámhossza korlátozza. Képlettel:

Ha a fény vákuumbeli sebességét "c", az adott anyagban mérhető fénysebességet "c" jelöli, akkor egy anyag abszolút törésmutatója az előbbiek alapján:

Mindezeket felhasználva igazolható, hogy ha a fény az "n" abszolút törésmutatójú anyagból jut át az "n" abszolút törésmutatójú anyagba, akkor az "n" törésmutató megegyezik az abszolút törésmutatók hányadosával. Legyen a kép "n", a tárgy "n<nowiki>'</nowiki>" törésmutatójú közegben. Ezen belül a 380 nm és 780 nm közötti hullámhosszú elektromágneses sugárzások az emberi szem számára is láthatók, ezeket "látható fénynek" vagy egyszerűen "fénynek" nevezzük. Ha a test nem egy homogén közegben van, hanem egy közeg felületén halad (pl. Ebben az esetben a fény egy ilyen közeg határához érve nem hatolna be a negatív törésmutatójú anyagba, hanem azt megkerülve haladna tovább. Ennek az az oka, hogy a képalkotásra használt elektronok de Broglie-hullámhossza a fénymikroszkópban alkalmazott detektáló fényénél jóval rövidebb, például 100 000 V-os gyorsítófeszültség esetén 0,0037 nm. A 428 nm hullámhosszú kék fény dominál. Az egymódusú szálban (mérete a fény hullámhossza az üveg tápvonalban pl.