Óidei röghegység:
Szudéták Pennine-hegység Skandináv-hegység Balkán-hegység Urál hegység
A B C D E
Óidei röghegység. Óidei röghegység, a Variszkuszi-hegységrendszer tagja, így ásványkincsekben (feketekőszén) gazdag. Nagyobb része óidei eredetű röghegység, de mészkőből és bazaltból felépülő területei is vannak. A Szudéták keleti része is ércekben gazdag, kristályos kőzetekből álló, variszkuszi eredetű, ősi röghegység. Mai formakincse változatos, tönkös-rögös röghegység, táblás röghegység és láncos röghegység is lehet. A peremhegyvidékek közül a Szudéták felépítésében változatos óidei mélységi magmás és metamorf kőzetek, középidei homokkövek és harmadidőszaki vulkáni képződmények (bazalt, fonolit) egyaránt részt vettek. Törésekkel tagolt láncos röghegység. Északi határán a Szudéták húzódnak. A Szudéták híres bámulatos kerékpárútjairól. Főként üledékes kőzetekből felépülő röghegység. Mindkettő torlódott, pikkelyes szerkezetű röghegység. A Gerecse jellegzetes töréses röghegység. Az ország északi részét a szintén óidei Ardennek szegélyezi, északkeletről a Vogézek óidei vonulatai húzódnak. Az Óriás-hegység a Szudéták legmagasabb ága. Röghegység, főképp kristályos palából áll, beékelődő gránittömbökkel. : Szudéták, A Kárpátok hegységeinek listája, Északnyugati-Kárpátok stb.) A fennsíkot óidei üledékes kőzetek építik fel. Legnagyobb része a kaledóniai hegységképződés során létrejött röghegység. Jobb oldali mellékfolyói túlnyomórészt a Szudéták vizeit gyűjtik össze. Valószínűleg az óidei ammoniták többségének szaruanyagú aptychusa lehetett. A Központi-hegyvidéket szintén óidei mészkövek és homokkövek alkotják. Szudéták

Szudéták (németül "Sudeten", csehül és lengyelül "Sudety"; csehül "Krkonošsko-jesenická subprovincie") egy közép-európai hegységlánc, amely Németország déli részétől, Lengyelország délnyugati és Csehország északi részén magasodik. Az óidei kőzetek a Nyugati-Dvina völgyében kerülnek a felszínre. Az ősnövénytan fejlődésével módosult a marattiák óidei jelentőségéről alkotott képünk. Ez a terület volt az óidei variszkuszi-hegységképződés középpontja, magterülete. Óidei röghegység. A Pennine-hegység Anglia középső részén húzódik, óidei mészkőből áll, peremén kőszénkészletekkel. Óidei röghegység, a Variszkuszi-hegységrendszer tagja, így ásványkincsekben (feketekőszén) gazdag. A hegység angol "Pennine Alps" elnevezése hasonlít az Angliában található Pennine-hegység "(Pennines)" nevéhez. : Pennine-hegység, Kerry-hegység) a Variszkuszi-hegységrendszer tagjai. Pennine-hegység

A Pennine alacsony hegylánc Észak-Angliában és Dél-Skóciában. Nagyobb része óidei eredetű röghegység, de mészkőből és bazaltból felépülő területei is vannak. Skandináv-hegység

A Skandináv-hegység röghegység Észak-Európában, a Skandináv-félszigeten. Gerecse

A Gerecse, illetve Gerecse hegység (gyakran hibásan "Gerecse-hegység") röghegység a Dunántúlon. Mai formakincse változatos, tönkös-rögös röghegység, táblás röghegység és láncos röghegység is lehet. Pilis (hegység)

A Pilis vagy Pilis hegység (gyakran hibásan: "Pilis-hegység") földrajzi kistáj és röghegység a Duna jobb partján, Budapest és Esztergom között. A Pilis vagy Pilis hegység röghegység a Duna jobb partján, Budapest és Esztergom között. Az Urál hegység Oroszország nyugati részén és Kazahsztánban található, megközelítőleg észak-déli irányban futó röghegység. középhegység:
medencevidék:
Legmagasabb része az óidei kőzetekből (palák és homokkövek) álló Szentkereszt-hegység (Góry Świętokrzyskie). A variszkuszi eredetű Pennine-hegység, mely Anglia gerincét adja, észak-déli irányban húzódik 250 kilométer hosszan. Hegyek inkább az északi területen találhatóak, melyből kiemelhető a Pennine-hegység, ami Anglia keleti részét a nyugatitól elválasztja. Nagy-Britannia számos hegységén felelhető, de főképp a Pennine-hegység cumbriai oldalánál, Yorkshire Dales-ban, valamint Durham megyében. A legmagasabb bolgár hegység a Rila, mely kristályos palába ékelődött gránittömbökből álló röghegység, a Rila–Rodopei-masszívum része. Törésekkel tagolt láncos röghegység. De mivel keresztülvág rajtuk a Pennine-gyalogút, gyakran a Pennine részeként emlegetik a dombságot is. Főként üledékes kőzetekből felépülő röghegység. Mindkettő torlódott, pikkelyes szerkezetű röghegység. A Gerecse jellegzetes töréses röghegység. Az ország északi részét a szintén óidei Ardennek szegélyezi, északkeletről a Vogézek óidei vonulatai húzódnak. A hegység tipikusan gyűretlen röghegység, mely az egyes erogén mozgások hatására összetört, s a törések mentén süllyedések, illetve kiemelkedések jöttek létre. Skandináv-hegység

A Skandináv-hegység röghegység Észak-Európában, a Skandináv-félszigeten. Óidei röghegység. Óidei röghegység, a Variszkuszi-hegységrendszer tagja, így ásványkincsekben (feketekőszén) gazdag. Nagyobb része óidei eredetű röghegység, de mészkőből és bazaltból felépülő területei is vannak. Gerecse

A Gerecse, illetve Gerecse hegység (gyakran hibásan "Gerecse-hegység") röghegység a Dunántúlon. Skandináv-hegység, Urál, Appalache. A Pennine-hegység Anglia középső részén húzódik, óidei mészkőből áll, peremén kőszénkészletekkel. A Skandináv-hegység nagyon ritkán lakott. Mai formakincse változatos, tönkös-rögös röghegység, táblás röghegység és láncos röghegység is lehet. Pilis (hegység)

A Pilis vagy Pilis hegység (gyakran hibásan: "Pilis-hegység") földrajzi kistáj és röghegység a Duna jobb partján, Budapest és Esztergom között. A pajzshoz gyűrődött hozzá a Skandináv-hegység. A Pilis vagy Pilis hegység röghegység a Duna jobb partján, Budapest és Esztergom között. Az Urál hegység Oroszország nyugati részén és Kazahsztánban található, megközelítőleg észak-déli irányban futó röghegység. Az ország túlnyomó részét a Skandináv-hegység borítja. A hegység a jóval nagyobb Skandináv-hegységrendszer része. A Skandináv-hegység földtörténete meglehetősen hosszú és változatos. A Skandináv-hegység víztározói fontos kiegyenlítő szerepet játszanak. Lappföld nyugati határa a skandináv hegység mentén húzódik. középhegység:
medencevidék:
Legmagasabb része az óidei kőzetekből (palák és homokkövek) álló Szentkereszt-hegység (Góry Świętokrzyskie). Európa leghegyvidékibb országa, amelyben óriási területeket ural a Skandináv-hegység. A Skandináv-hegység mindhárom ország hazai turizmusa számára nagyon fontos. A legmagasabb bolgár hegység a Rila, mely kristályos palába ékelődött gránittömbökből álló röghegység, a Rila–Rodopei-masszívum része. Törésekkel tagolt láncos röghegység. Főként üledékes kőzetekből felépülő röghegység. Mindkettő torlódott, pikkelyes szerkezetű röghegység. Óidei röghegység. Óidei röghegység, a Variszkuszi-hegységrendszer tagja, így ásványkincsekben (feketekőszén) gazdag. Nagyobb része óidei eredetű röghegység, de mészkőből és bazaltból felépülő területei is vannak. Skandináv-hegység

A Skandináv-hegység röghegység Észak-Európában, a Skandináv-félszigeten. Gerecse

A Gerecse, illetve Gerecse hegység (gyakran hibásan "Gerecse-hegység") röghegység a Dunántúlon. Balkán-hegység

A Balkán-hegység (bolgárul és szerbül "Стара планина" / "Stara planina", a. m. „Öreg hegység”) a Kárpátok meghosszabbítása a Duna déli oldalán, a Balkán-félszigeten. A Pennine-hegység Anglia középső részén húzódik, óidei mészkőből áll, peremén kőszénkészletekkel. A "Balkán" szó a Bulgáriától Szerbiáig húzódó Balkán-hegység nevéből származik. A "Balkán" elnevezés a Bulgáriától Szerbiáig húzódó Balkán-hegység nevéből származik. Itt ér véget a Balkán-hegység. Mai formakincse változatos, tönkös-rögös röghegység, táblás röghegység és láncos röghegység is lehet. Pilis (hegység)

A Pilis vagy Pilis hegység (gyakran hibásan: "Pilis-hegység") földrajzi kistáj és röghegység a Duna jobb partján, Budapest és Esztergom között. A Pilis vagy Pilis hegység röghegység a Duna jobb partján, Budapest és Esztergom között. Az Urál hegység Oroszország nyugati részén és Kazahsztánban található, megközelítőleg észak-déli irányban futó röghegység. A Balkán-hegység középső vonulatának északi lábainál található. A Kárpátok és a Balkán-hegység endemikus növénye. középhegység:
medencevidék:
Legmagasabb része az óidei kőzetekből (palák és homokkövek) álló Szentkereszt-hegység (Góry Świętokrzyskie). A Moravától nyugatra, illetve Montenegróban a Dinári-hegység, keletre a Balkán-hegység húzódik. – Balkán-hegység, Vraca közelében, Oszmán Birodalom, 1876. június 1. A legmagasabb bolgár hegység a Rila, mely kristályos palába ékelődött gránittömbökből álló röghegység, a Rila–Rodopei-masszívum része. Törésekkel tagolt láncos röghegység. Ők védték ezen felül még a Balkán-hegység egyes ösvényeit is. Mivel a terület a Balkán-hegység ölelésében fekszik, a hegyvidéki éghajlat sokat változtat a Balkán-félsziget eredetileg mediterrán éghajlatán. Az országot kettéosztó Balkán-hegység az Eurázsiai-hegységrendszer részeként 555 kilométeren húzódik. Keletre a Balkán-hegység és a Szerb-érchegység emelkednek kisebb folyóvölgyekkel, medencékkel. Óidei röghegység. Az Urál hegység Oroszország nyugati részén és Kazahsztánban található, megközelítőleg észak-déli irányban futó röghegység. Óidei röghegység, a Variszkuszi-hegységrendszer tagja, így ásványkincsekben (feketekőszén) gazdag. Nagyobb része óidei eredetű röghegység, de mészkőből és bazaltból felépülő területei is vannak. Skandináv-hegység

A Skandináv-hegység röghegység Észak-Európában, a Skandináv-félszigeten. Skandináv-hegység, Urál, Appalache. Gerecse

A Gerecse, illetve Gerecse hegység (gyakran hibásan "Gerecse-hegység") röghegység a Dunántúlon. A Pennine-hegység Anglia középső részén húzódik, óidei mészkőből áll, peremén kőszénkészletekkel. Urál (hegység)

Az Urál hegység (oroszul "Уральские горы") egy eurázsiai hegylánc, amely megközelítőleg észak–déli irányban fut keresztül Nyugat-Oroszországon. nevezetű nép az Urál hegység keleti oldalán lakott. A beszélők az Urál-hegység vidékén élnek, Oroszországban. Mai formakincse változatos, tönkös-rögös röghegység, táblás röghegység és láncos röghegység is lehet. Kazak területen, a Mugodzsar-hegység (az Urál-hegység déli nyúlványa) nyugati lejtőin ered. Pilis (hegység)

A Pilis vagy Pilis hegység (gyakran hibásan: "Pilis-hegység") földrajzi kistáj és röghegység a Duna jobb partján, Budapest és Esztergom között. A Pilis vagy Pilis hegység röghegység a Duna jobb partján, Budapest és Esztergom között. A Balti-tengertől az Urál hegység északi részéig terjedt. középhegység:
medencevidék:
Legmagasabb része az óidei kőzetekből (palák és homokkövek) álló Szentkereszt-hegység (Góry Świętokrzyskie). 6. század végén –, az Urál hegység keleti oldalának pusztáin laktak. Más korai swideri csoportokat találni az Urál-hegység legkeletebbi pontjainál. Altaj, Cserszkij-hegylánc, Dzsugdzsur-hegység, Gidan-hegység, Jablonovij-hegyvonulat, Kolima-hegyvidék, Korják-hegység, Szajan-hegység, Urál, Verhojanszki-hegylánc, továbbá Szibéria déli hegyvidékei. Más források az Urál hegység nyugati oldalára, illetve az Urál és a Baltikum közé helyezik a feltételezett őshazát. Az Urál hegység nyugati oldaláról, illetve a Volga mellékéről a hegység keleti oldalára költöztek, s az Urál, a Tobol és az Isim folyó vidékén telepedtek le. Az Urál hegység nyugati oldaláról, illetve a Volga mellékéről a hegység keleti oldalára költöztek, s az Urál, a Tobol és az Isim folyó vidékén telepedtek le. Az Urál hegység nyugati oldaláról, illetve a Volga mellékéről a hegység keleti oldalára költöztek, s az Urál, a Tobol és az Isim folyó vidékén telepedtek le. Az Urál hegység keleti oldalán élő issedones nép birtokáé Jen (Szakadék, Szikla).