Melyik vegyület nem ionrácsos kristályrácsú szilárd halmazállapotban?
égetett mész ecetsav konyhasó szódabikarbóna glicin
A B C D E
Szobahőmérsékleten szilárd, ionrácsos vegyület. Ionrácsos anyag, szilárd halmazállapotban lapon középpontos kockarácsot alkot. Szilárd halmazállapotban ionrácsos jellegű, a kristályrácsában (nitril-) kationok és (nitrát-) anionok találhatók. A vegyület szilárd halmazállapotban óriásmolekula, gáz halmazállapotban dimer FeCl molekulák építik fel. Színtelen, szagtalan, kristályos ionrácsos vegyület. Szilárd halmazállapotban kristályai színtelenek. Gáz halmazállapotban a vegyület monomer. A nitrilion megtalálható a szilárd nitrogén-pentoxidban (), mivel az nitrilionból és nitrátból felépülő ionrácsos anyag, ám folyadék vagy gáz halmazállapotban molekuláris felépítésű és nem található benne nitrilion. Napi termelése 100 tonna égetett mész volt. A fluor-antimonsav szilárd halmazállapotban kétféle só. Kálium-permanganát

A kálium-permanganát (KMnO) lila színű kristályos, ionrácsos vegyület. A bárium-klorid nem gyúlékony szilárd vegyület. Tehát ikerionok szilárd halmazállapotban, és vizes oldatban egyaránt. A szénhidrogének szilárd, folyékony és gáznemű halmazállapotban találhatók. Szilárd halmazállapotban makromolekuláris szerkezetű, gázfázisban diszkrét molekulákat alkot. Alacsonyabb hőmérsékleten szilárd halmazállapotban van, monoklin (β) kristályszerkezettel. Dioszkoridész adta a kalcium-oxidnak az égetett mész nevet. Slependenben és Sandvikában kikötők működtek az égetett mész szállítására. Itt az égetett mész víz hozzáadásával mészhidráttá alakul át. A „víz” megnevezés általában a szobahőmérsékleten folyékony állapotra vonatkozik, szilárd halmazállapotban jégnek, légnemű halmazállapotban gőznek nevezik. A germánium a vízhez hasonló sűrűséganomáliát mutat: folyékony halmazállapotban nagyobb a fajlagos sűrűsége, mint szilárd halmazállapotban. A „víz” megnevezés általában a szobahőmérsékleten folyékony állapotra vonatkozik, szilárd halmazállapotban jégnek, légnemű halmazállapotban gőznek nevezik. Az anyag szerkezete folyékony, illetve szilárd halmazállapotban már bonyolultabb. Szilárd halmazállapotban vörös vagy bíbor színű anyag, olvadáspontja magas. Szilárd halmazállapotban ikerionos formában van jelen, olvadáspontja szokatlanul magas. Szobahőmérsékleten szilárd, ionrácsos vegyület. Ionrácsos anyag, szilárd halmazállapotban lapon középpontos kockarácsot alkot. Szilárd halmazállapotban ionrácsos jellegű, a kristályrácsában (nitril-) kationok és (nitrát-) anionok találhatók. A vegyület szilárd halmazállapotban óriásmolekula, gáz halmazállapotban dimer FeCl molekulák építik fel. Színtelen, szagtalan, kristályos ionrácsos vegyület. Szilárd halmazállapotban kristályai színtelenek. Gáz halmazállapotban a vegyület monomer. A nitrilion megtalálható a szilárd nitrogén-pentoxidban (), mivel az nitrilionból és nitrátból felépülő ionrácsos anyag, ám folyadék vagy gáz halmazállapotban molekuláris felépítésű és nem található benne nitrilion. Ecetsav

Az ecetsav, más néven etánsav szerves vegyület, képlete CHCOOH. Ecetsav-anhidrid

Az ecetsav-anhidrid a karbonsavanhidridek közé tartozó szerves vegyület. A fluor-antimonsav szilárd halmazállapotban kétféle só. Kálium-permanganát

A kálium-permanganát (KMnO) lila színű kristályos, ionrácsos vegyület. A bárium-klorid nem gyúlékony szilárd vegyület. Tehát ikerionok szilárd halmazállapotban, és vizes oldatban egyaránt. A szénhidrogének szilárd, folyékony és gáznemű halmazállapotban találhatók. Szilárd halmazállapotban makromolekuláris szerkezetű, gázfázisban diszkrét molekulákat alkot. Alacsonyabb hőmérsékleten szilárd halmazállapotban van, monoklin (β) kristályszerkezettel. A „víz” megnevezés általában a szobahőmérsékleten folyékony állapotra vonatkozik, szilárd halmazállapotban jégnek, légnemű halmazállapotban gőznek nevezik. A germánium a vízhez hasonló sűrűséganomáliát mutat: folyékony halmazállapotban nagyobb a fajlagos sűrűsége, mint szilárd halmazállapotban. A „víz” megnevezés általában a szobahőmérsékleten folyékony állapotra vonatkozik, szilárd halmazállapotban jégnek, légnemű halmazállapotban gőznek nevezik. Az anyag szerkezete folyékony, illetve szilárd halmazállapotban már bonyolultabb. Szilárd halmazállapotban vörös vagy bíbor színű anyag, olvadáspontja magas. Szilárd halmazállapotban ikerionos formában van jelen, olvadáspontja szokatlanul magas. Gyengén savas, szilárd vegyület. Fehér színű, szilárd vegyület. Szobahőmérsékleten szilárd, ionrácsos vegyület. Ionrácsos anyag, szilárd halmazállapotban lapon középpontos kockarácsot alkot. Szilárd halmazállapotban ionrácsos jellegű, a kristályrácsában (nitril-) kationok és (nitrát-) anionok találhatók. A vegyület szilárd halmazállapotban óriásmolekula, gáz halmazállapotban dimer FeCl molekulák építik fel. Színtelen, szagtalan, kristályos ionrácsos vegyület. Szilárd halmazállapotban kristályai színtelenek. Gáz halmazállapotban a vegyület monomer. A nitrilion megtalálható a szilárd nitrogén-pentoxidban (), mivel az nitrilionból és nitrátból felépülő ionrácsos anyag, ám folyadék vagy gáz halmazállapotban molekuláris felépítésű és nem található benne nitrilion. A fluor-antimonsav szilárd halmazállapotban kétféle só. Kálium-permanganát

A kálium-permanganát (KMnO) lila színű kristályos, ionrácsos vegyület. A bárium-klorid nem gyúlékony szilárd vegyület. Tehát ikerionok szilárd halmazállapotban, és vizes oldatban egyaránt. A szénhidrogének szilárd, folyékony és gáznemű halmazállapotban találhatók. Szilárd halmazállapotban makromolekuláris szerkezetű, gázfázisban diszkrét molekulákat alkot. Alacsonyabb hőmérsékleten szilárd halmazállapotban van, monoklin (β) kristályszerkezettel. A „víz” megnevezés általában a szobahőmérsékleten folyékony állapotra vonatkozik, szilárd halmazállapotban jégnek, légnemű halmazállapotban gőznek nevezik. A germánium a vízhez hasonló sűrűséganomáliát mutat: folyékony halmazállapotban nagyobb a fajlagos sűrűsége, mint szilárd halmazállapotban. A „víz” megnevezés általában a szobahőmérsékleten folyékony állapotra vonatkozik, szilárd halmazállapotban jégnek, légnemű halmazállapotban gőznek nevezik. Az anyag szerkezete folyékony, illetve szilárd halmazállapotban már bonyolultabb. Szilárd halmazállapotban vörös vagy bíbor színű anyag, olvadáspontja magas. Szilárd halmazállapotban ikerionos formában van jelen, olvadáspontja szokatlanul magas. Gyengén savas, szilárd vegyület. Fehér színű, szilárd vegyület. Szilárd és cseppfolyós halmazállapotban nem stabil, laboratóriumban gázként, valamint csillagközi anyagként is megfigyelték már. A szilárd ionrácsos vegyületek az áramot nem vezetik, mert bár vannak bennük töltéssel rendelkező részecskék, azok nem képesek elmozdulni. Szobahőmérsékleten szilárd, ionrácsos vegyület. Ionrácsos anyag, szilárd halmazállapotban lapon középpontos kockarácsot alkot. Szilárd halmazállapotban ionrácsos jellegű, a kristályrácsában (nitril-) kationok és (nitrát-) anionok találhatók. A vegyület szilárd halmazállapotban óriásmolekula, gáz halmazállapotban dimer FeCl molekulák építik fel. Színtelen, szagtalan, kristályos ionrácsos vegyület. Szilárd halmazállapotban kristályai színtelenek. Gáz halmazállapotban a vegyület monomer. A nitrilion megtalálható a szilárd nitrogén-pentoxidban (), mivel az nitrilionból és nitrátból felépülő ionrácsos anyag, ám folyadék vagy gáz halmazállapotban molekuláris felépítésű és nem található benne nitrilion. A fluor-antimonsav szilárd halmazállapotban kétféle só. Kálium-permanganát

A kálium-permanganát (KMnO) lila színű kristályos, ionrácsos vegyület. A bárium-klorid nem gyúlékony szilárd vegyület. Tehát ikerionok szilárd halmazállapotban, és vizes oldatban egyaránt. A szénhidrogének szilárd, folyékony és gáznemű halmazállapotban találhatók. Szilárd halmazállapotban makromolekuláris szerkezetű, gázfázisban diszkrét molekulákat alkot. Alacsonyabb hőmérsékleten szilárd halmazállapotban van, monoklin (β) kristályszerkezettel. A „víz” megnevezés általában a szobahőmérsékleten folyékony állapotra vonatkozik, szilárd halmazállapotban jégnek, légnemű halmazállapotban gőznek nevezik. A germánium a vízhez hasonló sűrűséganomáliát mutat: folyékony halmazállapotban nagyobb a fajlagos sűrűsége, mint szilárd halmazállapotban. A „víz” megnevezés általában a szobahőmérsékleten folyékony állapotra vonatkozik, szilárd halmazállapotban jégnek, légnemű halmazállapotban gőznek nevezik. Az anyag szerkezete folyékony, illetve szilárd halmazállapotban már bonyolultabb. Szilárd halmazállapotban vörös vagy bíbor színű anyag, olvadáspontja magas. Szilárd halmazállapotban ikerionos formában van jelen, olvadáspontja szokatlanul magas. Gyengén savas, szilárd vegyület. Fehér színű, szilárd vegyület. Szilárd és cseppfolyós halmazállapotban nem stabil, laboratóriumban gázként, valamint csillagközi anyagként is megfigyelték már. A szilárd ionrácsos vegyületek az áramot nem vezetik, mert bár vannak bennük töltéssel rendelkező részecskék, azok nem képesek elmozdulni. Szobahőmérsékleten szilárd, ionrácsos vegyület. Ionrácsos anyag, szilárd halmazállapotban lapon középpontos kockarácsot alkot. Szilárd halmazállapotban ionrácsos jellegű, a kristályrácsában (nitril-) kationok és (nitrát-) anionok találhatók. A vegyület szilárd halmazállapotban óriásmolekula, gáz halmazállapotban dimer FeCl molekulák építik fel. Színtelen, szagtalan, kristályos ionrácsos vegyület. Szilárd halmazállapotban kristályai színtelenek. Gáz halmazállapotban a vegyület monomer. A nitrilion megtalálható a szilárd nitrogén-pentoxidban (), mivel az nitrilionból és nitrátból felépülő ionrácsos anyag, ám folyadék vagy gáz halmazállapotban molekuláris felépítésű és nem található benne nitrilion. A fluor-antimonsav szilárd halmazállapotban kétféle só. Kálium-permanganát

A kálium-permanganát (KMnO) lila színű kristályos, ionrácsos vegyület. A bárium-klorid nem gyúlékony szilárd vegyület. Tehát ikerionok szilárd halmazállapotban, és vizes oldatban egyaránt. A szénhidrogének szilárd, folyékony és gáznemű halmazállapotban találhatók. Szilárd halmazállapotban makromolekuláris szerkezetű, gázfázisban diszkrét molekulákat alkot. Alacsonyabb hőmérsékleten szilárd halmazállapotban van, monoklin (β) kristályszerkezettel. A „víz” megnevezés általában a szobahőmérsékleten folyékony állapotra vonatkozik, szilárd halmazállapotban jégnek, légnemű halmazállapotban gőznek nevezik. A germánium a vízhez hasonló sűrűséganomáliát mutat: folyékony halmazállapotban nagyobb a fajlagos sűrűsége, mint szilárd halmazállapotban. A „víz” megnevezés általában a szobahőmérsékleten folyékony állapotra vonatkozik, szilárd halmazállapotban jégnek, légnemű halmazállapotban gőznek nevezik. Az anyag szerkezete folyékony, illetve szilárd halmazállapotban már bonyolultabb. Szilárd halmazállapotban vörös vagy bíbor színű anyag, olvadáspontja magas. Szilárd halmazállapotban ikerionos formában van jelen, olvadáspontja szokatlanul magas. Gyengén savas, szilárd vegyület. Fehér színű, szilárd vegyület. Szilárd és cseppfolyós halmazállapotban nem stabil, laboratóriumban gázként, valamint csillagközi anyagként is megfigyelték már. A szilárd ionrácsos vegyületek az áramot nem vezetik, mert bár vannak bennük töltéssel rendelkező részecskék, azok nem képesek elmozdulni.