Fája alapján melyik nyárfajt nevezik csomoros nyárnak is? 
rezgő nyár fehér nyár fekete nyár óriás nyár
A B C D
Amerikai rezgő nyár

Az amerikai rezgő nyár "(Populus tremuloides)" a nyárfák "(Populus)" nemzetségébe tartozó faj. A rezgő nyár valamennyi nyár közül a leggyakoribb Európában. Rezgő nyár "(Populus tremula)"
<br> 48. Rezgő nyár

A rezgő nyár "(Populus tremula)" a Malpighiales rendjébe, ezen belül a fűzfafélék "(Salicaceae)" családjába tartozó faj. Az amerikai rezgő nyár természetes módon a következő fajokkal hibridizálódik: Barna gesztjéről sokfelé „barna kőrisnek” nevezik, a csomoros törzsű, szép rajzolatú metszetet adó egyedeket pedig „habos kőrisnek”. A rezgő nyárral "(Populus tremula)" alkotott hibridje a szürke nyár "(Populus × canescens)". Kedvelt élőhelyei a gyertyános–tölgyesek hűvös, párás szegélyei, ahol sok rezgő nyár nő. Nyárfák (főleg rezgő nyár) élő és elhalt törzsén nő, a faanyag fehérkorhadását okozza. További fontos fafajtái a molyhos nyír, a madárberkenye, a hamvas éger, a rezgő nyár. Fája csontfehér színű, kiváló minősége miatt a fát „szívós kőrisnek” is nevezik. Közönségszavazáson dől el, hogy közülük melyik kapja az Év Fája elismerést. A fehér nyár "(Populus alba)" és a rezgő nyár "(Populus tremula)" keresztezésével folytatott kísérletei eredményeként bebizonyította a nyárfák és a fűzfák rendszertani rokonságát. Lombkoronaszintjük fő alkotója a kocsányos tölgy (Quercus robur), de előfordul benne vadkörte (Pyrus pyraster), mezei juhar (Acer campestre), mezei szil (Ulmus minor), rezgő nyár (Populus tremula), fehér nyár is. Manapság viszont, már tudjuk, hogy a fehér nyár és a rezgő nyár "(Populus tremula)" hibridje; emiatt a hibridekre jellemző "X"-szel írjuk a nevét. Hagyományosan a "Buxus sempervirens" fája, de több rokon faj hasonló anyagát is így nevezik. A hernyó tápláléka nyír- és fűz-fajok, valamint európai mogyoró "(Corylus avellana)" és rezgő nyár "(Populus tremula)". Lombos erdőkben fordul elő, ahol különféle fafajok (leginkább rezgő nyár) élő vagy holt ágain, törzsén található meg. Tanításaik alapján miafizita egyházaknak is nevezik őket. A magasabban fekvő, tartósan szárazon lévő területek fája a fekete nyár, itt állandó aljnövényzet is ki tudott alakulni. A hernyók a nyárfa (főként a fekete- és a rezgő nyár), ritkábban a fűzfa törzsében és ágaiban élnek. Tudományos nevük alapján néha sziréneknek is nevezik őket. A hegyek oldalain 1500-2200 m között nyár- és fenyőerdők (rezgő nyár, szibériai vörösfenyő, szibériai luc), lábaiknál pedig az olvadékvizekből nyomán dús füvű rétek, legelők terülnek el. A hegyek oldalain 1500–2200 m között nyár- és fenyőerdők (rezgő nyár, szibériai vörösfenyő, szibériai luc), lábaiknál pedig az olvadékvizekből nyomán dús füvű rétek, legelők terülnek el. kerület kiemelkedő személyiségei számára ültetett emlékfák előtt zománc-tábla mutatja, melyik kinek a fája. Barna gesztjéről sokfelé „barna kőrisnek” nevezik, a csomoros törzsű, szép rajzolatú metszetet adó egyedeket pedig „habos kőrisnek”. Fája kemény, fehér, rendkívül szívós. A fűz-nyár ligetekben a 20-30
méteres magasra is megnövő fehér fűz, a fehér nyár "(Populus alba)" és a fekete nyár "(Populus nigra)" társulnak. Fehér nyár

A fehér nyár "(Populus alba)" a fűzfafélék családjába tartozó kétlaki lombhullató fafaj. A fája fehér, a bele barna. Fája csontfehér színű, kiváló minősége miatt a fát „szívós kőrisnek” is nevezik. Fehér, gyapjúgomolyagszerűen szőrös terméscsoportjairól fehérvénicnek is nevezik. Közönségszavazáson dől el, hogy közülük melyik kapja az Év Fája elismerést. Uralkodó fafajai a fehér fűz, törékeny fűz, fehér nyár és fekete nyár, vénic-szil és magyar kőris. A szerbiai szakaszon leginkább a fehér nyár, a fekete nyár, a fehér fűz és a kőrisfák dominálnak. Fehér nyár "(Populus alba)"
<br> 46. Forrásaink őket fehér szíreknek (leukoszürioi: λευκοσυριοι) is nevezik. Hagyományosan a "Buxus sempervirens" fája, de több rokon faj hasonló anyagát is így nevezik. Fehér virágai a nyár közepén jelennek meg. Tanításaik alapján miafizita egyházaknak is nevezik őket. Ezt sok helyen fehér-, vagy vajas rántásnak is nevezik. Nevezik színe miatt még "nagy fehér galambgombá"nak is. Az íróra emlékeztetett a Móra Ferenc emlékfa is, mely fehér nyár volt. A magasabban fekvő, tartósan szárazon lévő területek fája a fekete nyár, itt állandó aljnövényzet is ki tudott alakulni. Fehér zászló

A fehér zászlónak több jelentése ismert attól függően, hogy melyik történelmi időben, illetve melyik földrajzi területen kerül vizsgálatra. Az elektronok kvantummechanikai degenerációja alapján a barna törpéket – a fehér törpékhez, neutroncsillagokhoz és fekete lyukakhoz hasonlóan – kompakt objektumoknak is nevezik. Tudományos nevük alapján néha sziréneknek is nevezik őket. kerület kiemelkedő személyiségei számára ültetett emlékfák előtt zománc-tábla mutatja, melyik kinek a fája. Nevezik fehér-folyónak is, míg a Bafing-ot fekete-folyónak. feketediósokat, nemesnyárasokat, akácosokat, vagy fehér fűz, fehér nyár, néhol kocsányos tölgy ültetvényeket találunk. A magasabban fekvő, tartósan szárazon lévő területek fája a fekete nyár, itt állandó aljnövényzet is ki tudott alakulni. Barna gesztjéről sokfelé „barna kőrisnek” nevezik, a csomoros törzsű, szép rajzolatú metszetet adó egyedeket pedig „habos kőrisnek”. Fekete méhnek is nevezik. Fája csontfehér színű, kiváló minősége miatt a fát „szívós kőrisnek” is nevezik. Közönségszavazáson dől el, hogy közülük melyik kapja az Év Fája elismerést. Hősies tetteiért "Népe Mózesének", "Fekete Mózesnek" is nevezik. Fekete nyár

A fekete nyár "(Populus nigra)" a Malpighiales rendjébe, ezen belül a fűzfafélék "(Salicaceae)" családjába tartozó faj. Hagyományosan a "Buxus sempervirens" fája, de több rokon faj hasonló anyagát is így nevezik. Tanításaik alapján miafizita egyházaknak is nevezik őket. Ezt a jelenséget Fekete Leheletnek, Fekete Kórnak nevezik. Az elektronok kvantummechanikai degenerációja alapján a barna törpéket – a fehér törpékhez, neutroncsillagokhoz és fekete lyukakhoz hasonlóan – kompakt objektumoknak is nevezik. A fűz-nyár ligetekben a 20-30
méteres magasra is megnövő fehér fűz, a fehér nyár "(Populus alba)" és a fekete nyár "(Populus nigra)" társulnak. A karmapák a fekete korona viselői, ezért „fekete kalapos lámák”-nak is nevezik őket. Tudományos nevük alapján néha sziréneknek is nevezik őket. kerület kiemelkedő személyiségei számára ültetett emlékfák előtt zománc-tábla mutatja, melyik kinek a fája. Nevezik fehér-folyónak is, míg a Bafing-ot fekete-folyónak. Fekete ruhát vettek fel vagy fekete szalagot tűztek magukra, ezért gyászfátyolosnak is nevezik a tüntetést. Az ártéri erdők jellegzetes fája a mocsári tölgy, egyre fogy, a nyár és akác kiszorítja. A forgó fekete lyukakat gyakran Kerr-féle fekete lyukaknak nevezik. Ezeket nevezik az "Arizona" fekete könnyeinek. Jegenyenyár

A jegenyenyár vagy lombardiai nyár ("Populus nigra" 'Italica') a fekete nyár egyik közismert termesztett változata. Ez alapján ezt az utóbbit is nevezik négynégyzetszám-tételnek. Nevezik olasz nyárnak és egyszerűen jegenyefának is; korábbi tudományos nevei voltak: "Populus pyramidalis" Roz., "Populus dilatata" Ait., "Populus italica" Moench, "Populus pannonica" Kit., "Populus croatica" W. et Kit. Uralkodó fafajai a fehér fűz, törékeny fűz, fehér nyár és fekete nyár, vénic-szil és magyar kőris. Franciaországban nemesítették a fekete nyár "(Populus nigra)" és a folyóparti nyár "(Populus deltoides)" keresztezésével; azóta sokfelé ültetik. Barna gesztjéről sokfelé „barna kőrisnek” nevezik, a csomoros törzsű, szép rajzolatú metszetet adó egyedeket pedig „habos kőrisnek”. Fája csontfehér színű, kiváló minősége miatt a fát „szívós kőrisnek” is nevezik. Sherman tábornok fája

Sherman tábornok fája (angolul "General Sherman Tree") egy óriás mamutfenyő "(Sequoiadendron giganteum)" az Egyesült Államokban. Közönségszavazáson dől el, hogy közülük melyik kapja az Év Fája elismerést. Hagyományosan a "Buxus sempervirens" fája, de több rokon faj hasonló anyagát is így nevezik. Tanításaik alapján miafizita egyházaknak is nevezik őket. A magasabban fekvő, tartósan szárazon lévő területek fája a fekete nyár, itt állandó aljnövényzet is ki tudott alakulni. "Vészi József utca"

"Négy óriás feketefenyő az egykori kúria területén a Nyár utcában. Tudományos nevük alapján néha sziréneknek is nevezik őket. kerület kiemelkedő személyiségei számára ültetett emlékfák előtt zománc-tábla mutatja, melyik kinek a fája. Az ártéri erdők jellegzetes fája a mocsári tölgy, egyre fogy, a nyár és akác kiszorítja. Ez alapján ezt az utóbbit is nevezik négynégyzetszám-tételnek. A kövületek alapján a Hatzegopteryx óriás méretű lehetett. Angol nyelvterületen nevezik őket „mennydörgő madaraknak”, „óriás emuknak” (mivel régebben velük rokonították). Nevezik olasz nyárnak és egyszerűen jegenyefának is; korábbi tudományos nevei voltak: "Populus pyramidalis" Roz., "Populus dilatata" Ait., "Populus italica" Moench, "Populus pannonica" Kit., "Populus croatica" W. et Kit. Gyakran, épp mint fivérét, őt is lakhelye alapján Lóriennek nevezik. Mindezek alapján az állkapocs nélkülieket „tökéletlen koponyásoknak” "(Hemicraniota)" is nevezik. Stilisztikai hasonlóságuk alapján az "amerikai Radioheadnek" is nevezik a zenekart. Az éretlen dendritikus sejteket citoplazmabeli képleteik alapján fátyolsejteknek is nevezik. Ennek alapján új méretbecslések végezhetők az óriás titanosaurusokra vonatkozóan. A hatodik évadban a nézői voksok alapján dőlt el, hogy melyik zsűritag melyik kategória mentora lett. Bár a "" nevet "nyugodt nyárnak" is lehet fordítani, a térséget gyakori viharos szelek jellemzik. 2007 májusában 800 állat esett áldozatul a korai nyárnak. 2007 májusában 800 állat esett áldozatul a korai nyárnak. Gyakoriak az meleg őszi időszakok, melyeket „indián nyárnak” neveznek.