Melyik vegyületnek létezik geometriai (cisz-transz) izomerje?
But-1-én. Buta-1,3-dién. 2-metilbut-2-én. 2,3-diklórbut-2-én. 2,3-dimetilbut-2-én.
A B C D E
Két geometriai izomerje létezik, a "cisz"-izoszafrol és a "transz"-izoszafrol. Molekulájában két kettős kötés található, két geometriai (cisz és transz) izomerje létezik. "Transz"- és "cisz"-izomerje is van. Két geometriai izomerje létezik: A rövid láncú szénhidrogének közül "cisz"-"transz" izomériát mutat például a but-2-én. A fumársav (E)-1,4-but-2-éndisav, "transz" izomer, míg a maleinsav a "cisz" izomernek felel meg, (Z)-1,4-but-2-éndisav (lásd cisz-transz izoméria). A kapszaicin cisz-izomerje, a természetben előforduló transz-izomerrel összehasonlítva alacsonyabb csípősségű. A krotonsav molekulájában fellép a geometriai vagy cisz-transz izoméria. A fahéjsavnál szerkezete miatt fellép a cisz-transz vagy geometriai izoméria. Az 1,2-diklóretilén molekulából "cisz-" és "transz-"izomer létezik. Cisz-transz izoméria

A "cisz"-"transz" izoméria, más néven geometriai izoméria vagy konfigurációs izoméria a szerves kémiában használt kifejezés, az izoméria egyik típusa. A IUPAC a „geometriai izoméria” kifejezést a „"cisz"-"transz" izoméria” elavult szinonimájának tekinti. "Cisz"- és "transz"-izomerjeik léteznek. A permetrin molekulájának két királis centruma és ennek megfelelően négy sztereoizomerje van: (1"S",3"R")-"transz", (1"R",3"S")-"transz", (1"S",3"S")-"cisz", (1"R",3"R")-"cisz". A cisz-transz izomerek közül mindig a cisz-változatnak nagyobb az energiatartalma, a transz-izomer a stabilabb. A molekulájában fellép a cisz-transz izoméria, a krotonsav a transz módosulat, a cisz-izomer neve izokrotonsav. (152 °C "cisz", 184 °C "transz"). Emiatt cisz-transz izoméria lép fel. A természetben a "transz"-izomerje fordul elő. A 2-buténnek például két sztereoizomerje létezik, ezek neve cisz-2-butén és transz-2-butén. Ezért az etilén 1,2-diszubsztituált származékainak (olyan származékainak, amelyben a mindkét szénatomon helyettesítve van 1-1 hidrogén valamilyen csoporttal) tekinthető alkéneknél fellép a geometriai vagy cisz-transz izoméria. Az olajsavnál fellép a cisz-transz izoméria. A "„cisz”" és "„transz”" előtagok latin eredetűek. Egyensúlyban a "transz"/"cisz" izomerek aránya kb. Például háromféle négy szénatomos monoolefin létezik, a 2-metilpropén, a but-1-én (vagy más néven 1-butén) és a but-2-én (vagy 2-butén). Két geometriai izomerje létezik, a "cisz"-izoszafrol és a "transz"-izoszafrol. Létezik egy izomerje, a buta-1,2-dién. Molekulájában két kettős kötés található, két geometriai (cisz és transz) izomerje létezik. "Transz"- és "cisz"-izomerje is van. Két geometriai izomerje létezik: Butadién

A butadién vagy pontosabban buta-1,3-dién egy szerves vegyület, a legegyszerűbb nyílt láncú konjugált dién. A kapszaicin cisz-izomerje, a természetben előforduló transz-izomerrel összehasonlítva alacsonyabb csípősségű. A krotonsav molekulájában fellép a geometriai vagy cisz-transz izoméria. A fahéjsavnál szerkezete miatt fellép a cisz-transz vagy geometriai izoméria. Az 1,2-diklóretilén molekulából "cisz-" és "transz-"izomer létezik. Cisz-transz izoméria

A "cisz"-"transz" izoméria, más néven geometriai izoméria vagy konfigurációs izoméria a szerves kémiában használt kifejezés, az izoméria egyik típusa. A IUPAC a „geometriai izoméria” kifejezést a „"cisz"-"transz" izoméria” elavult szinonimájának tekinti. A konjugált diének legegyszerűbb képviselője a négy darab szénatomot tartalmazó butadién, amelynek pontos neve: buta-1,3-dién. Csak a cisz-származékokat tekintve négy izomerje lehetséges: 1,2; mely egy allén, 1,3-, 1,4-, és 1,5-. "Cisz"- és "transz"-izomerjeik léteznek. Másik gyakori dién az izoprén, melynek pontos neve: 2-metilbuta-1,3-dién. A cisz-transz izomerek közül mindig a cisz-változatnak nagyobb az energiatartalma, a transz-izomer a stabilabb. A molekulájában fellép a cisz-transz izoméria, a krotonsav a transz módosulat, a cisz-izomer neve izokrotonsav. (152 °C "cisz", 184 °C "transz"). Emiatt cisz-transz izoméria lép fel. A természetben a "transz"-izomerje fordul elő. A 2-buténnek például két sztereoizomerje létezik, ezek neve cisz-2-butén és transz-2-butén. Az olajsavnál fellép a cisz-transz izoméria. A "„cisz”" és "„transz”" előtagok latin eredetűek. Egyensúlyban a "transz"/"cisz" izomerek aránya kb. Két geometriai izomerje létezik, a "cisz"-izoszafrol és a "transz"-izoszafrol. Molekulájában két kettős kötés található, két geometriai (cisz és transz) izomerje létezik. "Transz"- és "cisz"-izomerje is van. A 2-buténnek például két sztereoizomerje létezik, ezek neve cisz-2-butén és transz-2-butén. Két geometriai izomerje létezik: A kapszaicin cisz-izomerje, a természetben előforduló transz-izomerrel összehasonlítva alacsonyabb csípősségű. A krotonsav molekulájában fellép a geometriai vagy cisz-transz izoméria. A rövid láncú szénhidrogének közül "cisz"-"transz" izomériát mutat például a but-2-én. A fumársav (E)-1,4-but-2-éndisav, "transz" izomer, míg a maleinsav a "cisz" izomernek felel meg, (Z)-1,4-but-2-éndisav (lásd cisz-transz izoméria). Az angelikasav és tiglinsav a 2-metil-2-buténsav are "cisz" és "transz" izomerjei. A fahéjsavnál szerkezete miatt fellép a cisz-transz vagy geometriai izoméria. Az 1,2-diklóretilén molekulából "cisz-" és "transz-"izomer létezik. Cisz-transz izoméria

A "cisz"-"transz" izoméria, más néven geometriai izoméria vagy konfigurációs izoméria a szerves kémiában használt kifejezés, az izoméria egyik típusa. A IUPAC a „geometriai izoméria” kifejezést a „"cisz"-"transz" izoméria” elavult szinonimájának tekinti. A 2-metil-2-buténsav "cisz" izomere, melegítés vagy szervetlen savak hatására könnyen átalakul tiglinsavvá, a "transz" izomerré. "Cisz"- és "transz"-izomerjeik léteznek. A cisz-transz izomerek közül mindig a cisz-változatnak nagyobb az energiatartalma, a transz-izomer a stabilabb. A molekulájában fellép a cisz-transz izoméria, a krotonsav a transz módosulat, a cisz-izomer neve izokrotonsav. (152 °C "cisz", 184 °C "transz"). Emiatt cisz-transz izoméria lép fel. A természetben a "transz"-izomerje fordul elő. Az olajsavnál fellép a cisz-transz izoméria. A "„cisz”" és "„transz”" előtagok latin eredetűek. Egyensúlyban a "transz"/"cisz" izomerek aránya kb. Például a "transz"-2-klórbut-2-én (a két – C1 és C4 – metilcsoport "transz" helyzetű a but-2-én vázon) nem más, mint a ("Z")-2-klórbut-2-én (a klór és C4 azonos oldalon vannak, mivel C1 és C4 átellenes helyzetű). Két geometriai izomerje létezik, a "cisz"-izoszafrol és a "transz"-izoszafrol. Molekulájában két kettős kötés található, két geometriai (cisz és transz) izomerje létezik. "Transz"- és "cisz"-izomerje is van. Két geometriai izomerje létezik: A kapszaicin cisz-izomerje, a természetben előforduló transz-izomerrel összehasonlítva alacsonyabb csípősségű. A krotonsav molekulájában fellép a geometriai vagy cisz-transz izoméria. A 2-buténnek például két sztereoizomerje létezik, ezek neve cisz-2-butén és transz-2-butén. A fahéjsavnál szerkezete miatt fellép a cisz-transz vagy geometriai izoméria. Az 1,2-diklóretilén molekulából "cisz-" és "transz-"izomer létezik. Cisz-transz izoméria

A "cisz"-"transz" izoméria, más néven geometriai izoméria vagy konfigurációs izoméria a szerves kémiában használt kifejezés, az izoméria egyik típusa. A IUPAC a „geometriai izoméria” kifejezést a „"cisz"-"transz" izoméria” elavult szinonimájának tekinti. A rövid láncú szénhidrogének közül "cisz"-"transz" izomériát mutat például a but-2-én. A fumársav (E)-1,4-but-2-éndisav, "transz" izomer, míg a maleinsav a "cisz" izomernek felel meg, (Z)-1,4-but-2-éndisav (lásd cisz-transz izoméria). "Cisz"- és "transz"-izomerjeik léteznek. Az angelikasav és tiglinsav a 2-metil-2-buténsav are "cisz" és "transz" izomerjei. A cisz-transz izomerek közül mindig a cisz-változatnak nagyobb az energiatartalma, a transz-izomer a stabilabb. A molekulájában fellép a cisz-transz izoméria, a krotonsav a transz módosulat, a cisz-izomer neve izokrotonsav. (152 °C "cisz", 184 °C "transz"). Emiatt cisz-transz izoméria lép fel. A természetben a "transz"-izomerje fordul elő. Az olajsavnál fellép a cisz-transz izoméria. A "„cisz”" és "„transz”" előtagok latin eredetűek. Egyensúlyban a "transz"/"cisz" izomerek aránya kb. 18 szerkezeti izomerje létezik. 75 szerkezeti izomerje létezik. Két geometriai izomerje létezik, a "cisz"-izoszafrol és a "transz"-izoszafrol. Molekulájában két kettős kötés található, két geometriai (cisz és transz) izomerje létezik. "Transz"- és "cisz"-izomerje is van. Két geometriai izomerje létezik: A kapszaicin cisz-izomerje, a természetben előforduló transz-izomerrel összehasonlítva alacsonyabb csípősségű. A krotonsav molekulájában fellép a geometriai vagy cisz-transz izoméria. A 2-buténnek például két sztereoizomerje létezik, ezek neve cisz-2-butén és transz-2-butén. A fahéjsavnál szerkezete miatt fellép a cisz-transz vagy geometriai izoméria. Az 1,2-diklóretilén molekulából "cisz-" és "transz-"izomer létezik. Cisz-transz izoméria

A "cisz"-"transz" izoméria, más néven geometriai izoméria vagy konfigurációs izoméria a szerves kémiában használt kifejezés, az izoméria egyik típusa. A IUPAC a „geometriai izoméria” kifejezést a „"cisz"-"transz" izoméria” elavult szinonimájának tekinti. A rövid láncú szénhidrogének közül "cisz"-"transz" izomériát mutat például a but-2-én. A fumársav (E)-1,4-but-2-éndisav, "transz" izomer, míg a maleinsav a "cisz" izomernek felel meg, (Z)-1,4-but-2-éndisav (lásd cisz-transz izoméria). "Cisz"- és "transz"-izomerjeik léteznek. Az angelikasav és tiglinsav a 2-metil-2-buténsav are "cisz" és "transz" izomerjei. A cisz-transz izomerek közül mindig a cisz-változatnak nagyobb az energiatartalma, a transz-izomer a stabilabb. A molekulájában fellép a cisz-transz izoméria, a krotonsav a transz módosulat, a cisz-izomer neve izokrotonsav. (152 °C "cisz", 184 °C "transz"). Emiatt cisz-transz izoméria lép fel. A természetben a "transz"-izomerje fordul elő. Az olajsavnál fellép a cisz-transz izoméria. A "„cisz”" és "„transz”" előtagok latin eredetűek. Egyensúlyban a "transz"/"cisz" izomerek aránya kb. 18 szerkezeti izomerje létezik. 75 szerkezeti izomerje létezik.