Az alábbi megállapítások közül melyik hibás?
A foszfát-tartalmú vízlágyítószerek eutrofizációt okozhatnak. A fosszilis tüzelőanyagok égetésekor a levegőbe kerülő kén-dioxid gátolhatja a növények fotoszintézisét. Az alsó légköri rétegekben képződő ózon egészségtelen az élővilág számára. A PVC égetése közben felszabaduló hidrogén-klorid a légkörbe kerülve savas esőt okozhat. Minél nagyobb oktánszámú a benzin, annál több ólmot tartalmaz.
A B C D E
Nagy mennyiségű, foszfát tartalmú denevérguanót fedeztek fel a "Foszfát-terem"ben, amely a zsombolyból nyílik. A lekötetlen lábak, bemenetek hibás működést okozhatnak, ui. A foszfát azonban a szennyvízen keresztül az élővizekbe jutva eutrofizációt (algásodást) okoz, s ezzel a hal populációk tömeges pusztulását okozzák. A megjegyzés szerint a foszfát tartalmú guanót kitermelték belőle és felszerelés nélkül járhatatlan, életveszélyes. A fluorid kalcium-foszfáthoz való nagyfokú affinitása következtében minden kalcium-foszfát tartalmú szövetbe beépül. Ezt a piridoxál-foszfát-tartalmú alliináz enzim széthasítja, ekkor alliszulfénsav, piruvát és ammónia keletkezik. Aszerint, hogy melyik foszfát van közelebb a végéhez, beszélünk 3' és 5' végről. Lumbágót okozhatnak a kis csigolyaízületeken előforduló kopási jelenségek, amelyek ezeknek az ízületeknek a hibás állását eredményezik. Az összetevők közül a hidrokinon-származékok leukémiát (fehérvérűséget) is okozhatnak. Az alábbi lista azt tartalmazza, hogy melyik részben melyik ellenség szerepelt. Ez eutrofizációt okozhat, ami az algák túlszaporodásához vezethet. Az olajos tartalmú növények közül elsőként nemesített lent. Erotikus tartalmú weboldalakon, az alábbi címszavak a lábszexre utalnak: A túlzott foszforbevitel növeli a biológiai produkciót és az eutrofizációt. Kálium-foszfát

A kálium-foszfát (más néven kálium-dihidrogén-foszfát, monokálium-foszfát vagy monobázikus kálium-foszfát) a foszforsav káliummal alkotott sója. vonatkozó megállapítások. vonatkozó megállapítások. Kreatin-foszfát

A kreatin-foszfát (INN: creatinolfosfate, más néven kreatinol-"O"-foszfát, kreatinol-foszfát, COP) az izom és az agy egyik fontos energiahordozója. (Aszerint, hogy melyik ioncsatorna, illetve szabályozó elem hibás, genetikailag különböző 1., 2., stb. Monokalcium-foszfát

A monokalcium-foszfát (más néven kalcium-dihidrogén-foszfát vagy kalcium-foszfát) a foszforsav kalciummal alkotott sója. Melyik kerül felszínre a sokféle lehetőség közül, vajon melyik határozza meg életünk irányát? A splicing során létrejövő abnormális változatok szintén okozhatnak betegséget; az emberi genetikai betegségek nagy része egy ilyen hibás splicing variánsból származik. Ittrium(III)-foszfát

Az ittrium(III)-foszfát egy szervetlen vegyület. Ilyen problémát okozhatnak még a hibás kiterjesztések, mint a Google-eszköztár, az Adblock néhány régebbi verziója, vagy az Adobe Acrobat Reader régebbi bővítményei. A triklozánnal kapcsolatos megállapítások: A levegőbe kerülő kén-dioxid a környezetre veszélyes kénessavvá, – bizonyos körülmények között, – kénsavvá alakul. A fosszilis tüzelőanyagok mindegyike kisebb-nagyobb mennyiségben tartalmaz kénvegyületeket, ezért elégetésük során kén-dioxid kerül a légkörbe. A levegőbe kerülő kén-dioxid (SO) a környezetre nagyon veszélyes savvá, például kénsavvá (HSO) alakulhat. Fosszilis tüzelőanyagok

A fosszilis tüzelőanyagok alatt a bányászott szenet, ként és a szénhidrogéneket – kőolajat vagy földgázt – értjük, amelyek lebomlott növények és állatok maradványai. A lignit égetési hatékonysága a legrosszabb a fosszilis tüzelőanyagok közül, valamint égése során az egészségre nagy mértékben ártalmas vegyi anyagok kerülnek a levegőbe. A légszennyezést a légkörben előforduló magas szulfáttartalom okozza, ami az ipar által kibocsátott kén-dioxid, a fosszilis tüzelőanyagok égetésével keletkező aeroszol és a levegőben szállított por keveredésének az eredménye. Természetes úton általában az erdőtüzeknél, növényi bomlásnál és vulkáni működéskor kerül a levegőbe kén-dioxid. Kén-dioxid

A kén-dioxid (O) egy kémiai vegyület. Kényelmes fosszilis tüzelőanyagok a szénhidrogének (földgáz, nyersolaj). A fosszilis tüzelőanyagok alatt a bányászott szenet és szénhidrogéneket – kőolajat vagy földgázt – értjük, amelyek lebomlott növények és állatok maradványai. Dikén-dioxid

A dikén-dioxid, dimer kén-monoxid vagy SO dimer a kén egyik oxidja. A kén-dioxid savanhidridnek tekinthető. A hidrogén-szulfid és a kén-dioxid készségesen egyesül a fluorral, a kén-dioxid esetenként robbanással. Égésekor kén-dioxid keletkezik. Két legnagyobb felhasználási területe a fosszilis tüzelőanyagok feldolgozása (pl. Elviseli a nagy kén-dioxid-szennyezést. A magasabb energiahatékonyságú gépek használata segíthet csökkenteni a felhasznált energiát, így a szükséges fosszilis tüzelőanyagok és az ily módon légkörbe kerülő üvegházhatású gázok mennyiségét. A fosszilis tüzelőanyagok felhasználása, elsősorban az égés során felszabaduló szén-dioxid kibocsátása miatt jelentősen megváltoztatja a föld légkörének az összetételét ami nagy valószínűséggel hozzájárul a klímaváltozáshoz. A közlekedési útvonalak mentén légszennyezés (nitrogén-dioxid, nitrogén-oxidok, szén-monoxid, kén-dioxid), zaj- és rezgéshatás jelentkezik, az utakra kerülő olajszármazékok és a téli útsózás talajszennyezést okoz. Ezek például a szén-dioxid (CO), vagy a kén-dioxid (SO). Mintegy 1 km³-nyi vulkáni hamu jutott az atmoszférába, és a levegőbe került kén-dioxid szokatlan színű naplementéket és napkeltéket idézett elő. A H legnagyobb alkalmazási területe a fosszilis tüzelőanyagok feldolgozása és az ammóniatermelés. A legjelentősebb vulkáni termékek a vízgőz, a szén-dioxid és kén-dioxid. Leginkább hulladéklerakókból kerül a metán a levegőbe, de a szennyvízkezelés, a fosszilis tüzelőanyagok égetése, a rizstermesztés, az állattenyésztés (a hígtrágya valamint a kérődzők bendőjében lévő erjesztőbaktériumok jelentős metántermelők. A karbonil-szulfid meggyújtható, égésekor szén-dioxid és kén-dioxid képződik. Az NOx légköri koncentrációja is növekszik, mely az alacsony légköri (mérgező) ózon képződését segíti, így hozzájárul a nagyvárosi szmog kialakulásához. Az alsó rétegekben apró, pattintott kőeszközöket találtak. Még számottevő leletük található az alsó permi (vörösfekű) rétegekben. Nagy egyedszámmal szerepelnek még az alsó permi, alsó- és felső triászi rétegekben is. Részletesen fel kívánják térképezni a légköri ózon mennyiségét és eloszlását. Az almatermés alsó állású, általában 5 termőlevelű, apokarp termőből képződő áltermés. Gyűrűs ózon

A gyűrűs ózon az ózon egy elméletben létező módosulata. Ezek közül a legidősebbek az ottnangiban megjelenő alsó-riolittufa sorozatok, majd a középső miocén ottnangi-kárpáti emeletében képződő barnakőszén rétegek. Egy szögmérés téves, emiatt az alsó járatok iránya hibás. Az alábbi lista azt tartalmazza, hogy melyik részben melyik ellenség szerepelt. Minden jármű vagy eszköz számára az elsődleges cél a visszatéréskor, hogy már a felsőbb légköri rétegekben kigyulladás és elégés nélkül a lehető legnagyobb mértékben csökkentse a sebességét. Az oxigén és az ózon Az α-aminosavak kiemelkedő jelentőségűek az élővilág számára, mivel a fehérjemolekulák (proteinek) építőkövei. Az α-aminosavak kiemelkedő jelentőségűek az élővilág számára, mivel a fehérjemolekulák (proteinek) építőkövei. A légköri nyomáson 95,6 °C felett képződő monoklin módosulat lehűlve azonnal rombossá alakul. A felsőbb légköri rétegekben lehűlt levegő a térítők mentén leszáll, száraz, csapadékmentes időt eredményezve. Az UNEP eredményei szerint az ózon üvegházhatása kétszeresen felülmúlja a sztratoszférabeli ózon hűtő hatását. Önmagában nem jelentős, származékai között azonban az élővilág számára nélkülözhetetlen anyagok vannak. Ez az érdekes élővilág így a nem-hivatásos könnyűbúvárok számára is elérhető. Az élővilág szegényes. Ózon

Az ózon (O) nem csak az ultraibolya tartományban képes elnyelni a fotonokat, hanem az infravörösben is. Hogy ezek közül melyik áll kapcsolatban az isten nevével, az ismeretlen. Fő kutatási területe a légkörkémia, ezen belül vizsgálatai elsősorban a légköri radioaktivitásra, a nehézfémek, a kénvegyületek és az ózon légkörbeli terjedésének modellezésére, a légköri szennyező nyomelemek háttér-koncentrációjára, mérési eljárásainak kidolgozására irányulnak. Az ózon élénkíti az oxigén anyagcserét is. Feladata a Föld középső és alsó légkörének (150–20 kilométer között), és az ózon réteg alakulásának vizsgálata. A hidrogén-klorid és hidrogén-fluorid feloldódik az esőcseppekben, és savas eső formájában a Földre jut vissza. Súlyos mérgezést okozhat a kálium-cianidból könnyen felszabaduló hidrogén-cianid belégzése is. Nedves levegőn foszforsav és hidrogén-klorid keletkezése közben hidrolizál. Acetilénből vízmentes hidrogén-klorid addíciójával keletkezik a vinil-klorid:

Ennek polimerizálásával jön létre a poli(vinil-klorid):

Az 1912-ben német vegyészeknek sikerült először vinil-kloridból PVC-t készíteniük. A Ringer oldat az alábbi összetevőket tartalmazza nátrium-klorid, kálium-klorid, kalcium-klorid és nátrium-hidrogén-karbonát, ez utóbbi a hidrogén-ion koncentráció (pH) szabályozására szolgál. PVC

A PVC – "poli(vinil-klorid)" – hőre lágyuló, éghető, kémiailag ellenálló, kemény műanyag. Ezek a reakciók viszonylag gyorsan és hevesen lejátszódnak, hidrogén-klorid fejlődése közben. benzollal:

Az oxalil-kloridot oxálsavból és foszfor-pentakloridból állítják elő, hidrogén-klorid és foszforil-klorid melléktermék képződése közben. A bőrre kerülve fekélyeket okozhat. Acetilén hidrogén-klorid-addíciójakor vinil-klorid keletkezik. A vinil-klorid monomer, a poli-vinil-klorid (PVC) alkotóeleme először állatokban bizonyult karcinogénnek. A vinil-klorid monomer, a poli-vinil-klorid (PVC) alkotóeleme először állatokban bizonyult karcinogénnek. A vinil-klorid polimerizációjával PVC-t (poli-(vinil-klorid)) állítanak elő, ami fontos műanyag. Szembe kerülve maradandó sérülést okozhat. Hidrogén-klorid

A hidrogén-klorid színtelen, szúrós szagú, levegőnél nagyobb sűrűségű, mérgező gáz, képlete HCl. A hidrogén égésekor felszabaduló entalpia  kJ/mol. Szobahőmérsékleten a hidrogén spontán és hevesen reagálhat a klórral és a fluorral a megfelelő hidrogén-halogenid – hidrogén-klorid és a hidrogén-fluorid – keletkezése közben, amelyek egyben potenciálisan veszélyes savak. Hidrogén-klorid-gáz hatására réz(I)-klorid keletkezik belőle. Égésekor hidrogén-klorid is keletkezik. A magnézium-klorid a magnézium-hidroxidból hidrogén-klorid (sósav) segítségével állítható elő. Maró hatású, a bőrre kerülve égési sebeket okozhat. A becsapódás savas esőt is okozhatott, attól függően, hogy miből állt az aszteroida. Nehéz elhatárolni az antropogén hatásra kialakuló savas esőt a természetes folyamatok között kialakulótól. A becsapódás savas esőt is okozhatott, attól függően, hogy miből állt az aszteroida. A becsapódás savas esőt is okozhatott, attól függően, hogy miből állt az aszteroida. Az injektorral szerelt kocsiknál a nagyobb oktánszámú benzin használata minimális teljesítmény növekedéssel járhat. Minél nagyobb a változás, annál több lehet az ismétlés. Az ammóniaoldat sűrűsége annál csekélyebb, minél több ammóniát tartalmaz az oldat. Minél több a skac, annál nagyobb a WAAAGH!! Minél nagyobb a hagyma, annál több virágunk lesz. Minél több érvényesül közülük, az áltudományosság valószínűsége annál nagyobb. Minél több töltőanyagot tartalmaz egy keverék, annál kisebb a duzzadása. Minél több intervallumot tartalmaz, annál kevesebbet fednek le ezek az intervallumok. Minél több az ilyen csoport, annál nagyobb a szakítószilárdság is. Minél nagyobb a szám, annál több benne a cukor. Minél élénkebb a zöldség/gyümölcs színe, annál több β-karotint tartalmaz. Minél több kapszaicint tartalmaz egy csili vagy paprika, annál csípősebb, erősebb az. Minél több tápanyag van az izomban (minél több fehérje épül be, és minél több szénhidrátot tárol) annál nagyobb lesz az izom. Minél nagyobb volt az imperium, annál több lictor járt a viselőjének. Minél nagyobb a károsodás, és minél több sejt szenved elváltozást, annál nagyobb a daganat kialakulásának esélye. Minél több nagyobb HuBon vagyunk jelen, kereséskor annál több találatunk lesz. Minél több dinódát alkalmazunk, annál nagyobb lesz az erősítés, viszont a jelet annál nagyobb késéssel kapjuk meg az anódon. A receptor érzékenysége annál nagyobb, minél több metilcsoport kötődik hozzá. A keláthatás annál nagyobb, minél több, megfelelő méretű gyűrű képződik. Minél több érmét teszünk fel, annál nagyobb nyereményre van esélyünk. A kapott eredmény megbízhatósága annál nagyobb, minél több embert kérdeznek meg. Optimális üzamanyaga 95-ös oktánszámú benzin, de minimális követelményként 91-es oktánszámú benzinnel is működőképes. Az orrtükör sötétbarna, minél nagyobb annál jobb. Minél nagyobb a karbonlábnyom, annál nagyobb az éghajlatváltozásra mért hatás. Minél nagyobb a karbonlábnyom, annál nagyobb az éghajlatváltozásra mért hatás.