A mészkő és a sósav reakciója során…
az oldatban színváltozás történik. redoxireakció játszódik le. csapadék képződik. szúrós szagú, mérgező gáz fejlődik. színtelen, szagtalan gáz fejlődik.
A B C D E
"Laboratóriumban" NaCl keletkezik sósav és nátrium-hidroxid semlegesítési reakciója, vagy nátrium-karbonát és sósav reakciója során. E művelet során a cukros oldatban lévő szennyeződések kicsapatása, derítése (mésztejjel) és megkötése (szén-dioxiddal) történik. A legismertebb példa erre a sósav és a nátrium-hidroxid reakciója, melynek eredményeként víz és konyhasó keletkezik. A reakció során ecetsav és sósav keletkezik. A kiértékelés ugyanolyan elvek szerint történik, mint a vizes mosásnál (színváltozás ill. lefogás). Tömény savas oldatban szulfonálás megy végbe, míg forró, híg vizes oldatban deszulfonálás történik. Tömény savas oldatban szulfonálás megy végbe, míg forró, híg vizes oldatban deszulfonálás történik. A telítetlen zsírsavak és az oxigén reakciója során képződik. Fémek és savak reakciója során:

6. A folyamat során kén-dioxid fejlődik és sósav keletkezik. Azt mondjuk, hogy a sósav vizes oldatban „teljesen disszociál”, mivel a nem disszociált sav mennyisége nem érzékelhető. Fém-oxidok és savak reakciója során:

3. Nemfém-oxidok és lúgok reakciója során:

4. A nátrium-hidroxid és a benzoesav reakciója során keletkezik. Vizes oldatban a H egy vízmolekulához kapcsolódva HO oxóniumiont képez:

A disszociáció során keletkező másik ion a Cl kloridion, a sósav így felhasználható sók – például nátrium-klorid – előállítására. A folyamat során a titán-tetrakloridot hidrolizálják, mely során sósav is keletkezik. Vizes oldatban nátrium-szulfiddal redukálva 3-nitroanilinné alakítható, további – vas és sósav felhasználásával végzett – redukcióval – "m"-fenilén-diamin állítható elő. A teljes reakciót így írhatjuk fel:

klorátion + sav + redukálószer → klór-dioxid + melléktermékek

Klórsav és sósav reakciója az alábbi módon történik:

formula_2

formula_3

formula_4

A kereskedelmi célra gyártott, jó minőségű klór-dioxid készítésekor a redukálószer metanol, a sav pedig kénsav. Savkatalizált vízaddíciós reakciója során norborneol keletkezik. Ezen folyamatok során a molekulán belül kötésátrendeződés is megtörténhet, ebből adódik a színváltozás. A szulfidos ércek lúgzása változatosabb lúgzószerekkel történik (például vas(III)-szulfát, sósav, ammónia stb.). A reakciósebességi állandók:


Szénsav (HCO) és oltott mész (Ca(OH)) reakciója során víz és egy fehér, vízben oldhatatlan anyag: kalcium-karbonát keletkezik (CaCO-mészkő, márvány, cseppkő, kréta, tojáshéj, stb.). Az aktív hidroxilgyök (OH•) a Haber-Weiss reakció során keletkezik szuperoxid anion és hidrogén-peroxid reakciója során. A végpontot tartós színváltozás mutatja. Az ammónium-tiocianát ammónia és szén-diszulfid nyomás alatt lejátszódó reakciója során képződik. "Laboratóriumban" NaCl keletkezik sósav és nátrium-hidroxid semlegesítési reakciója, vagy nátrium-karbonát és sósav reakciója során. A reakció naszcens hidrogén (ami például cink és sósav reakciójával fejleszthető) hatására játszódik le. A reakció során a kálium-klorid kieserittel reagál és schönit képződik, amely továbbreagál a kálium-kloriddal:


Kálium-klorid és nátrium-szulfát reakciója két lépcsőben játszódik le. Egy szemléletes példa a fenil-diklórfoszfin és izoprén reakciója:
A reakció periciklusos [2+4]-folyamaton keresztül játszódik le. A legismertebb példa erre a sósav és a nátrium-hidroxid reakciója, melynek eredményeként víz és konyhasó keletkezik. A reakció során ecetsav és sósav keletkezik. Ilyen reakció játszódik le a zsírsavak bioszintézise során. Fémek és savak reakciója során:

6. A folyamat során kén-dioxid fejlődik és sósav keletkezik. Fém-oxidok és savak reakciója során:

3. Nemfém-oxidok és lúgok reakciója során:

4. A sósav egyértékű sav, így a hidrogén-klorid a disszociációja során egyetlen H-t (protont) ad le. A nátrium-hidroxid és a benzoesav reakciója során keletkezik. A telítetlen zsírsavak és az oxigén reakciója során képződik. A folyamat során a titán-tetrakloridot hidrolizálják, mely során sósav is keletkezik. Savkatalizált vízaddíciós reakciója során norborneol keletkezik. A reakciósebességi állandók:


Szénsav (HCO) és oltott mész (Ca(OH)) reakciója során víz és egy fehér, vízben oldhatatlan anyag: kalcium-karbonát keletkezik (CaCO-mészkő, márvány, cseppkő, kréta, tojáshéj, stb.). A magmás és a karbonátos kőzet kölcsönösen hatnak egymásra, a folyamat során jelentős mértékű metaszomatózis játszódik le. században játszódik le. A mészkő heves pezsgés során oldódik kalcium-kloridra és szénsavra. Platina fémmel való reakciója során platina-tetrafluorid és xenon gáz képződik. Az etilén oxigénnel történő epoxidálása az alább egyenlet szerint játszódik le:
Az alkének közvetlen oxigénnel történő reakciója csak ennek az epoxidnak az előállítására használható fel. Az eljárás során katalizátorként fém-oxidokat használnak, a reakció feltehetően aldehid köztiterméken keresztül játszódik le. Addíció ritkán játszódik le. A folyamat exoterm, egyesülés (két anyagból lett egy anyag) és redoxireakció. "Laboratóriumban" NaCl keletkezik sósav és nátrium-hidroxid semlegesítési reakciója, vagy nátrium-karbonát és sósav reakciója során. A telítetlen zsírsavak és az oxigén reakciója során képződik. Platina fémmel való reakciója során platina-tetrafluorid és xenon gáz képződik. Oxidációjakor difenil-diszulfid keletkezik:
Klórral való reakciója során fenilszulfenil-klorid képződik. Az ammónium-tiocianát ammónia és szén-diszulfid nyomás alatt lejátszódó reakciója során képződik. Átmenetileg dikén-dioxid képződik kén-hidrogén és oxigén villanófény fotolitikus reakciója során is. A csapadék sósav hozzáadásakor oldhatóvá válik. A legtöbb szerves vegyület amely oxigént tartalmaz, nem az oxigéngáz közvetlen reakciója során képződik. A kémcső falán ezüstszínű csapadék képződik. A legismertebb példa erre a sósav és a nátrium-hidroxid reakciója, melynek eredményeként víz és konyhasó keletkezik. A reakció során ecetsav és sósav keletkezik. Vizes oldatából sósav hatására fehér csapadék, ezüst-klorid válik ki. Fémek és savak reakciója során:

6. A sósav és salétromsav már a dextrin-oldat beszárításakor elillannak, míg a kénsavat és a sóskasavat az oldat bepárologtatása előtt krétaporral szokták eltávolítani, amikor oldhatatlan gipsz, illetőleg kalcium-oxalát képződik, mely csapadék alakjában leválik. A reakció során a kálium-klorid kieserittel reagál és schönit képződik, amely továbbreagál a kálium-kloriddal:


Kálium-klorid és nátrium-szulfát reakciója két lépcsőben játszódik le. A folyamat során kén-dioxid fejlődik és sósav keletkezik. Fém-oxidok és savak reakciója során:

3. Nemfém-oxidok és lúgok reakciója során:

4. Nedvesség hatására könnyen hidrolizál, ilyenkor először foszfor-oxi-klorid (vagy más néven foszforil-klorid) és sósav képződik. A nátrium-hidroxid és a benzoesav reakciója során keletkezik. A polimerizáció során polietilén képződik. A mészkő remek repedéses vízvezető, a csapadék képes keresztülfutni a hegységen, és elérni a rendszert. Legjellegzetesebb reakciója bomlása, melynek során egy nitrogénmolekula lép ki, és két 2-cianoprop-2-il gyök képződik:
Ezek a gyökök gyökös polimerizációs és más gyökös reakciókat indíthatnak el. A folyamat során a titán-tetrakloridot hidrolizálják, mely során sósav is keletkezik. Savkatalizált vízaddíciós reakciója során norborneol keletkezik. Az ózon szúrós szagú, mérgező gáz. Mérgező, szúrós szagú gáz, higroszkópossága miatt levegőn füstölög. Szúrós szagú, mérgező gáz, belélegezve a nyálkahártyát izgatja, a vörösvérsejteket roncsolja. A hidrogén-klorid színtelen, szúrós szagú, íztelen, levegőnél nagyobb sűrűségű, mérgező gáz. Színtelen, szúrós szagú, mérgező folyadék. Színtelen, szúrós szagú, nagy sűrűségű gáz. Sósav

A sósav a hidrogén-klorid (HCl) tiszta, színtelen, szúrós szagú vizes oldata. Standard nyomáson és hőmérsékleten színtelen, szúrós szagú, mérgező gáz, mely a nedves levegőn fehér füstöt képez. Hidrogén-klorid

A hidrogén-klorid színtelen, szúrós szagú, levegőnél nagyobb sűrűségű, mérgező gáz, képlete HCl. Színtelen, szúrós szagú, gyúlékony gáz, könnyen cseppfolyósítható. Színtelen, gyúlékony, ecetsavra emlékeztetően szúrós szagú gáz. Erősen mérgező és irritáló hatású, színtelen, szúrós szagú folyadék. Vörösesbarna színű, szúrós szagú gáz, vízben jól oldódik. Standard körülmények között szúrós szagú, cseresznyepiros, mérgező folyadék. A nehézammónia sokban hasonlít az ammóniára, gáz halmazállapotú, színtelen szúrós szagú gáz. Záptojás szagú, színtelen, nagyon mérgező gáz. Színtelen, nem mérgező, édeskés szagú gáz. "Laboratóriumban" NaCl keletkezik sósav és nátrium-hidroxid semlegesítési reakciója, vagy nátrium-karbonát és sósav reakciója során. Normálállapotban jellegzetes szúrós szagú, légnemű halmazállapotú anyag, maró és mérgező hatású. Hidrogén-bromid

A hidrogén-bromid (HBr), régies nevén bróm-hidrogén szobahőmérsékleten színtelen, szúrós szagú, levegőn füstölgő, vízben oldódó, mérgező gáz. A folyamat során kén-dioxid fejlődik és sósav keletkezik. Színtelen, szagtalan, nagyobb koncentrációban édeskés szagú, narkotikus hatású gáz, mérgező tulajdonságú. Közönséges hőmérsékleten és nyomás mellett az ammónia színtelen, különösen átható, szúrós, kábító szagú, könnyezésre ingerlő gáz. Szúrós szagú, szalmasárga folyadék. Hidrogén-fluorid

A hidrogén-fluorid (HF, régiesen fluor-hidrogén) szúrós szagú, színtelen, maró hatású gáz vagy folyadék. Színtelen, szagtalan gáz. Szobahőmérsékleten színtelen, szagtalan gáz. Színtelen, szagtalan, gyúlékony gáz. Színtelen, szagtalan gáz, szobahőmérsékleten nem gyúlékony. A nehézmetán színtelen, szagtalan, erősen gyúlékony gáz. Standard hőmérsékleten és nyomáson az oxigén színtelen, szagtalan gáz. Standard körülmények között színtelen és szagtalan, íztelen, egyatomos gáz. A radon egy színtelen, szagtalan gáz, amely a radioaktív rádium bomlása során szabadul fel. "Laboratóriumban" NaCl keletkezik sósav és nátrium-hidroxid semlegesítési reakciója, vagy nátrium-karbonát és sósav reakciója során. Színtelen, szagtalan és radioaktív (egészségre ártalmas) nemesgáz; az egyik legnehezebb gáz. A nitrogén elemi állapotban színtelen, szagtalan, íztelen, kevéssé reakcióképes kétatomos gáz. Szén-monoxid

A szén-monoxid (CO) egy színtelen, szagtalan, íztelen gáz. Földgáz

A földgáz, amely tiszta formájában színtelen, szagtalan és átlátszó gáz, fosszilis tüzelőanyag. Standard nyomáson és hőmérsékleten színtelen, szagtalan, erősen mérgező, a vízzel lassan reagáló gáz. Színtelen, szagtalan, nagyobb koncentrációban édeskés szagú, narkotikus hatású gáz, mérgező tulajdonságú. A folyamat során kén-dioxid fejlődik és sósav keletkezik. A GHB „színtelen és szagtalan”. Tiszta állapotban színtelen, szagtalan. Színtelen gáz, szerves vegyületek szintézise során használják. Színtelen, áttetsző, íztelen és szagtalan anyag. A víz színtelen, szagtalan, íztelen folyadék. Színtelen, szagtalan, kristályos ionrácsos vegyület. Platina fémmel való reakciója során platina-tetrafluorid és xenon gáz képződik. Színtelen, szagtalan, nem mérgező és nem gyúlékony. Standard hőmérsékleten és nyomáson az oxigénatomok párosával egymáshoz kötődnek, az így létrejött kétatomos dioxigén (O) színtelen, szagtalan, íztelen gáz.