Melyik sugárzásnak nagyobb a hullámhossza: az infravörös sugárzásnak vagy a gamma-sugárzásnak?
Nagyságrendileg azonos a hullámhosszuk, részben átfedi egymást a két hullámhossztartomány. A gamma-sugaraknak sokkal nagyobb a hullámhosszuk. Az infravörös sugaraknak sokkal nagyobb a hullámhosszuk.
A B C
Az élő szervezet (testünk is) az élettelen anyagoknál lényegesen nagyobb mértékben bocsát ki magából elektromágneses hullámokat, melyeket hullámhosszuk alapján
infravörös sugárzásnak nevezünk. Ezt a sugárzást „Hawking-sugárzásnak” nevezik. Az elektromágneses sugárzásnak alapvető tulajdonsága a frekvencia. Nagy adag gamma-sugárzásnak vetettek alá konzerveket, abban reménykedve, hogy a gamma sugár elpusztítja az élet minden formáját. Nagyobb dózisú sugárzásnak való kitettség gyors reakciót vált ki a szervezetből. Mivel a béta-részecskék elektromosan töltött részecskék, erősebb ionizáló hatásuk van, mint a gamma-sugárzásnak. A kilépő részek sugárzását nevezik Hawking-sugárzásnak. A karotinoidjai miatt ellen áll az UV-sugárzásnak. Ezt később „Hawking-sugárzásnak” nevezték el. A hullám-részecske kettősség miatt azonban a nagyenergiájú elektromágneses sugárzásnak is van részecsketermészete, ilyenkor beszélünk fotonokról vagy gamma-sugárzásról. A három radioaktív sugárzásból (alfa, béta, gamma) a béta-sugárzásnak közepes áthatoló és ionizáló hatása van. Elő lehet állítani etén gázt sugárzásnak kitéve. A kapszulákat az űrben kinyitották és kitették a kozmikus sugárzásnak. Három típusa van az UV-sugárzásnak: UVA, UVB, UVC. A kétféle sugárzást emiatt elnevezésben is megkülönböztetik: az élő szövetre ható részecskesugárzást direkt ionizációs sugárzásnak, az elektromágneses sugárzás hasonló folyamatát pedig indirekt ionizációs sugárzásnak nevezik. A sugárzásnak való kitettség mérésére szolgáló kapcsolódó mértékegység a röntgen. Ezek közt szerepelt az a jelenség, amit ma Cserenkov-sugárzásnak nevezünk. A Tesla műszere mögött álló jelenséget hívjuk ma fékezési sugárzásnak. Különleges képességeit, hasonlóan a Fantasztikus Négyes tagjaihoz, a kozmikus sugárzásnak köszönheti. Fékezési sugárzásnak számít bármely sugárzás, amely töltött részecske gyorsulása (vagy lassulása) során keletkezik. A világűrben lévő számtalan fajtájú és energiájú sugárzást kozmikus sugárzásnak nevezzük. A jelenséget hőmérsékleti sugárzásnak is nevezik, melyet ha megvizsgálunk azt tapasztaljuk, hogy ezen elektromágneses sugárzás legnagyobb része az infravörös tartományba esik. A radioaktív sugárzásnak három fajtája ismert: alfa-sugárzás, béta-sugárzás és gamma-sugárzás, melyek kölcsönhatási keresztmetszete és ionizációs képessége eltérő. A mennyet úgy írják le, mint a sugárzásnak, ragyogásnak, dicsőségnek a helyét. A mennyet úgy írják le, mint a sugárzásnak, ragyogásnak, dicsőségnek a helyét. Az élő szervezet (testünk is) az élettelen anyagoknál lényegesen nagyobb mértékben bocsát ki magából elektromágneses hullámokat, melyeket hullámhosszuk alapján
infravörös sugárzásnak nevezünk. Nagy adag gamma-sugárzásnak vetettek alá konzerveket, abban reménykedve, hogy a gamma sugár elpusztítja az élet minden formáját. Mivel a béta-részecskék elektromosan töltött részecskék, erősebb ionizáló hatásuk van, mint a gamma-sugárzásnak. A három radioaktív sugárzásból (alfa, béta, gamma) a béta-sugárzásnak közepes áthatoló és ionizáló hatása van. A hullám-részecske kettősség miatt azonban a nagyenergiájú elektromágneses sugárzásnak is van részecsketermészete, ilyenkor beszélünk fotonokról vagy gamma-sugárzásról. Nagyobb dózisú sugárzásnak való kitettség gyors reakciót vált ki a szervezetből. A radioaktív sugárzásnak három fajtája ismert: alfa-sugárzás, béta-sugárzás és gamma-sugárzás, melyek kölcsönhatási keresztmetszete és ionizációs képessége eltérő. A mintegy 10 keV energiánál nagyobb energiájú elektromágneses hullámokat gamma-sugaraknak is hívjuk. A mintegy 10 keV energiánál nagyobb energiájú elektromágneses hullámokat gamma-sugaraknak is hívjuk. Ezt a sugárzást „Hawking-sugárzásnak” nevezik. Az elektromágneses sugárzásnak alapvető tulajdonsága a frekvencia. A kilépő részek sugárzását nevezik Hawking-sugárzásnak. A karotinoidjai miatt ellen áll az UV-sugárzásnak. Ezt később „Hawking-sugárzásnak” nevezték el. Akik hosszú távon vannak kitéve ultraviola sugárzásnak, azoknak a bőre sokkal gyorsabban öregedik. Elő lehet állítani etén gázt sugárzásnak kitéve. A kapszulákat az űrben kinyitották és kitették a kozmikus sugárzásnak. Három típusa van az UV-sugárzásnak: UVA, UVB, UVC. A kétféle sugárzást emiatt elnevezésben is megkülönböztetik: az élő szövetre ható részecskesugárzást direkt ionizációs sugárzásnak, az elektromágneses sugárzás hasonló folyamatát pedig indirekt ionizációs sugárzásnak nevezik. A sugárzásnak való kitettség mérésére szolgáló kapcsolódó mértékegység a röntgen. Ionizáló sugárként alkalmazható a nagyobb áthatolóképességű gamma- vagy röntgensugárzás. Ezek közt szerepelt az a jelenség, amit ma Cserenkov-sugárzásnak nevezünk. A Tesla műszere mögött álló jelenséget hívjuk ma fékezési sugárzásnak. Különleges képességeit, hasonlóan a Fantasztikus Négyes tagjaihoz, a kozmikus sugárzásnak köszönheti. Fékezési sugárzásnak számít bármely sugárzás, amely töltött részecske gyorsulása (vagy lassulása) során keletkezik. Az élő szervezet (testünk is) az élettelen anyagoknál lényegesen nagyobb mértékben bocsát ki magából elektromágneses hullámokat, melyeket hullámhosszuk alapján
infravörös sugárzásnak nevezünk. Nagyobb dózisú sugárzásnak való kitettség gyors reakciót vált ki a szervezetből. A jelenséget hőmérsékleti sugárzásnak is nevezik, melyet ha megvizsgálunk azt tapasztaljuk, hogy ezen elektromágneses sugárzás legnagyobb része az infravörös tartományba esik. Az elektromágneses sugárzásnak alapvető tulajdonsága a frekvencia. Nagy adag gamma-sugárzásnak vetettek alá konzerveket, abban reménykedve, hogy a gamma sugár elpusztítja az élet minden formáját. Ezt a sugárzást „Hawking-sugárzásnak” nevezik. A karotinoidjai miatt ellen áll az UV-sugárzásnak. Mivel a béta-részecskék elektromosan töltött részecskék, erősebb ionizáló hatásuk van, mint a gamma-sugárzásnak. Ezt később „Hawking-sugárzásnak” nevezték el. A kilépő részek sugárzását nevezik Hawking-sugárzásnak. A hullám-részecske kettősség miatt azonban a nagyenergiájú elektromágneses sugárzásnak is van részecsketermészete, ilyenkor beszélünk fotonokról vagy gamma-sugárzásról. A három radioaktív sugárzásból (alfa, béta, gamma) a béta-sugárzásnak közepes áthatoló és ionizáló hatása van. A kapszulákat az űrben kinyitották és kitették a kozmikus sugárzásnak. Akik hosszú távon vannak kitéve ultraviola sugárzásnak, azoknak a bőre sokkal gyorsabban öregedik. Három típusa van az UV-sugárzásnak: UVA, UVB, UVC. Elő lehet állítani etén gázt sugárzásnak kitéve. A kétféle sugárzást emiatt elnevezésben is megkülönböztetik: az élő szövetre ható részecskesugárzást direkt ionizációs sugárzásnak, az elektromágneses sugárzás hasonló folyamatát pedig indirekt ionizációs sugárzásnak nevezik. Rájött, hogy ha a poliamidszálakat a szövés során infravörös (hő)sugárzásnak teszi ki, majd gyorsan lehűti, a szálakból képzett hurkok alakjukat megtartva rögzülnek, de rugalmasak maradnak. Ezek közt szerepelt az a jelenség, amit ma Cserenkov-sugárzásnak nevezünk. A sugárzásnak való kitettség mérésére szolgáló kapcsolódó mértékegység a röntgen. Az így talált „kémiai sugarakat” később ibolyántúli (ultraibolya) sugárzásnak nevezték el. Az infravörös csillagászat az infravörös sugárzás (a vörös fény hullámhosszánál nagyobb) felderítésével és vizsgálatával foglalkozik. A Tesla műszere mögött álló jelenséget hívjuk ma fékezési sugárzásnak. Ebben az esetben feltehetően az ultraibolya sugárzás elleni védekezés magyarázza ezt: a sötétebb színű bőr eredményesebb ott, ahol nagyobb mennyiségű sugárzásnak vannak kitéve. Fékezési sugárzásnak számít bármely sugárzás, amely töltött részecske gyorsulása (vagy lassulása) során keletkezik.