Melyik táj keletkezett gyűrődéssel?
Dél-kínai-hegyvidék Balti-ősföld Skandináv-hegység Kelet-afrikai-magasföld Alpok
A B C D E
Dél-kínai-hegyvidék

A Dél-kínai-hegyvidék Kína egyik nagytája. Délen a Dél-kínai-hegyvidék kisebb vonulatai határolják. Az elsőt "Kínai rendszernek" nevezte, mert összefügg a Dél-kínai hegyvidék vonulataival. A Dél-kínai-hegyvidék leggyakoribb talajai sárga- és vörös erdei talajok. A Dél-kínai-hegyvidék legnagyobb része a mérsékelt övezet meleg mérsékelt (szubtrópusi) övében fekszik. Kína kelet-ázsiai területének fő tájegységei pedig az Északkelet-kínai-alföld, a Lösz-fennsík, a Kínai-alföld, a Jangce medencéinek vidéke, a Dél-kínai-hegyvidék, a dél-kínai karsztterületek, valamint Dél-Kína alföldjei, partvidéke és a kínai szigetek. A Dél-kínai-hegyvidék éghajlata általában monszun jellegű, csapadékos nyarú szubtrópusi klíma, amely dél felé fokozatosan megy át szavanna éghajlatba. Liguria területének kétharmad része hegyvidék, míg egyharmad része dombos táj. Északnyugati részén található a "Vuji-hegység", ahol a Dél-kínai-hegyvidék legmagasabb csúcsa helyezkedik el (2158 m). A táj dél felé egyre jobban emelkedik. Északi felén magashegységi gyűrődéssel keletkezett láncok fekszenek, melyeknek csúcsai elérik a 3000 m-t. Itt is vulkáni kúpok meredeznek az ég felé. Az egymással közeli rokon thaiok és laók ősei valóban „fentről”, azaz északról, a dél-kínai hegyvidék felől érkeztek az i. sz. A templomok mindenfelé a kínai táj jellegzetes tartozékai voltak. Ez az erősen tagolt, mintegy 220 000 km-nyi terület részben a karsztvidékek mészkőtábláinak, részben a Dél-kínai-hegyvidék gránitos rögsorainak folytatása. Ennek eredményeképpen rengeteg kínai kanadai és kínai amerikai közösség keletkezett. Ennek ellenére, hogy melyik mű keletkezett előbb, nem lehet megállapítani. A táj fátlan hegyvidék, fjell, a hegyeket a jégkorszak során koptatta hullámosra a kilométeres vastagságú jégréteg. A falu szép természeti környezete jellegzetes, dél-alföldi táj. A táj alapzata az ős- és előidőben alakult ki (Kínai-masszívum). A korábban gyűrődéssel kialakult lánchegységek is átalakulhatnak az évmilliók során röghegységgé. A dél-albániai hegyvidék északnyugati peremén, az Osum felső folyása mentén fekszik. A skót hegyvidék erdeiben, vízmosáson, vadcsapáson át egy kutya vándorol dél felé. A domborzatot a nyugati hegyvidék és a kelet felé lankásodó táj jellemzi, amelyet több meredek oldalú völgy szabdal fel. A Dél-kínai- és a Kelet-kínai-tengerben is előfordul. Hongkongot a Dél-kínai-tenger határolja. A Balti-ősföld területe kb. Balti-ősföld

A Balti-ősföld (Balti-pajzs vagy Fennoskandia) Európa északi részén fekvő nagytáj, a kontinens legrégebben kialakult területe. A Balti-ősföld tavai is a jég munkája miatt jöttek létre. A Balti-ősföld éghajlatában észak-déli és nyugat-keleti eltérések is megfigyelhetőek. Európa legrégebbi területe a Balti-ősföld és az Ukrán-pajzs (Kelet-európai tábla). Ebbe a típusba tartozik a Kanadai-ősföld északi része, valamint a Balti-pajzs északi része. A Balti-ősföld kőzetei az ős- és előidőben lezajlott négy hegységképződési fázis során alakultak ki. A Balti-ősföld északkelet-délnyugat irányban mintegy 1300 km hosszan húzódó nyugati tája három további része osztható. Kanadai-ősföld

A Kanadai-ősföld (avagy: Laurentiai-ősföld) az észak-amerikai kontinens geológiai magja. Finn-tóvidék

A "Finn-tóvidék" vagy Finn-tóhátság nagytáj Finnországban, a Balti-ősföld részét képező Finn-Karjalai tönk területén. Ez a fennsík vetődéssel keletkezett.<br>

Afrika területét az előidőben gránit fedte, ez volt az Afrikai-ősföld. Északi felén magashegységi gyűrődéssel keletkezett láncok fekszenek, melyeknek csúcsai elérik a 3000 m-t. Itt is vulkáni kúpok meredeznek az ég felé. Ebbe az ősföldtípusba tartozik például a Kanadai-ősföld déli része, a Balti-pajzs déli része, Nyugat-Ausztrália, Afrika nagy része. Ennek ellenére, hogy melyik mű keletkezett előbb, nem lehet megállapítani. "Angara-ősföld" (vagy "Angara-masszívum)." A korábban gyűrődéssel kialakult lánchegységek is átalakulhatnak az évmilliók során röghegységgé. A Finn-ősföld sokféle ércet, pl. Az ősföld nagy területei vannak elmocsarasodva. A Balti-ősföld vagy Fennoskandia Oroszország északnyugati sarkába nyúló része tulajdonképpen egybeesik a Kola-félszigettel és Karéliával, a finn-orosz határ és a Fehér-tenger között. Hegységek földkéreglemezek töréséből (vetődés), vagy ütközéséből jöhetnek létre, gyűrődéssel illetve vulkanikus tevékenység eredményeképpen. A középhegységi öv 200–300 métert emelkedett, de nem gyűrődéssel, hanem izosztatikus emelkedéssel. Neve a burját "баян" ('gazdag') és "дайда" ('föld, táj, vidék') szavakból keletkezett, jelentése tehát 'gazdag vidék'. A Kanadai-ősföld összesen 4,8 millió négyzetkilométeren terül el. A Fertő-táj ökológiailag érzékeny táj. Az ősföld kőzetanyaga a Finn-tóvidék területén bukkan a felszínre. Skandináv-hegység

A Skandináv-hegység röghegység Észak-Európában, a Skandináv-félszigeten. Skandináv-hegység, Urál, Appalache. A Skandináv-hegység nagyon ritkán lakott. A pajzshoz gyűrődött hozzá a Skandináv-hegység. Az ország túlnyomó részét a Skandináv-hegység borítja. A hegység a jóval nagyobb Skandináv-hegységrendszer része. A Skandináv-hegység földtörténete meglehetősen hosszú és változatos. A Skandináv-hegység víztározói fontos kiegyenlítő szerepet játszanak. Lappföld nyugati határa a skandináv hegység mentén húzódik. Geológiailag a Skandináv-hegység azon részéhez tartozik, amely még a prekambriumban, mintegy 1700 millió évvel ezelőtt keletkezett, és anyaga főleg gránit és gneisz. Európa leghegyvidékibb országa, amelyben óriási területeket ural a Skandináv-hegység. A Skandináv-hegység mindhárom ország hazai turizmusa számára nagyon fontos. Északi felén magashegységi gyűrődéssel keletkezett láncok fekszenek, melyeknek csúcsai elérik a 3000 m-t. Itt is vulkáni kúpok meredeznek az ég felé. Ennek ellenére, hogy melyik mű keletkezett előbb, nem lehet megállapítani. A magyar földrajztudomány és térképészet a Skandináv-hegység vagy -hegyvidék elnevezést használja. Norvégia Finnmark megyéjében, a Skandináv-hegység területén, az Altaelva folyó völgyében található. Az Indalsälven forrásai a Skandináv-hegység keleti oldalán, Jämtland megye fjellvidékén vannak. A kontinens óidőben keletkezett, ma már rögökre töredezett, lepusztult hegységei: a Skandináv-hegység, a Brit szigetek hegységei, a Francia-, a Lengyel-, a Német-középhegység, a Cseh-medence peremhegységei, a kontinensválasztó Urál és hazánkban a Velencei-hegység. A Skandináv-hegység alapvetően dél-délnyugati irányból észak-északkeleti irányban halad a Skandináv-félsziget nyugati oldalán, annak mintegy a gerincoszlopát alkotja. A Skandináv-hegység természetes határokat alakított ki; belőle minden irányban völgyek ágaznak ki. A Balkán-hegység és a Duna között fekvő táj az Elő-Balkánhoz kapcsolódik. A korábban gyűrődéssel kialakult lánchegységek is átalakulhatnak az évmilliók során röghegységgé. A hegység külső oldalát a harmadidőszakban keletkezett takarórendszerek építik fel. Norvégia azon kevés nemzeti parkjainak egyike, amelyek nem a Skandináv-hegység területén helyezkednek el. A legtöbb hegység a tektonikus lemezek egymáshoz nyomódásakor gyűrt hegységként keletkezett. Felszínének zömét a Kelet-afrikai-magasföld hullámos szavannája uralja. Területét a Kelet-afrikai-magasföld szavannával borított tája uralja. A [[Kelet-afrikai-magasföld]]ön bányászott [[kobalt]], [[higany]] és [[réz]] a helyi [[ipar]] fejlődését eredményezi. Keleti részére a Kelet-afrikai-magasföld hullámos dombvidéke nyúlik be, míg nyugaton a Mitumba-hegység szakad le a Tanganyika-tó árkára. Az ország felszínének zömét a Kelet-afrikai-magasföld uralja, amelyet nyugatról a Kivu-tó árka, északon pedig a vulkanikus Virunga-hegység határol. A "„kolla”" övben – főként az Etióp-magasföld nyugati lejtőin és a mélyen bevágódott folyóvölgyekben – a trópusi esőerdő kelet-afrikai változata fejlődött ki. Kelet-Antarktikán, a Prince Charles-hegység és az Amerikai-magasföld között helyezkedik el. Dél felé nincs természetes határa, fokozatos átmenetet képez a Kelet-afrikai-magasföld felé, míg nyugaton a Nagy-hasadékvölgy itteni részei, az Avas-árok és az Afar-medence szegélyezik. Északi felén magashegységi gyűrődéssel keletkezett láncok fekszenek, melyeknek csúcsai elérik a 3000 m-t. Itt is vulkáni kúpok meredeznek az ég felé. Kelet-afrikai csimpánz

A Kelet-afrikai csimpánz "(Pan troglodytes schweinfurthii)" a közönséges csimpánz egy alfaja. Közép- és kelet-afrikai faj. Állatvilága tipikusan afrikai, kelet-afrikai, a jellegzetes patásokkal és ragadozókkal. Ennek ellenére, hogy melyik mű keletkezett előbb, nem lehet megállapítani. Az afrikai résdobok többsége két eltérő magasságú hangot ad ki attól függően, melyik oldalukat, melyik ajkukat ütik meg. Ilyenek például a Dekkán-fennsík (kréta-paleocén határon képződött), Etióp-magasföld (tercierben keletkezett), Közép-Szibéria (kora mezozoikumban képződött) stb. Kelet-afrikai Közösség

A Kelet-afrikai Közösség (EAC) egy államközi szervezet, amelynek jelenleg öt tagja van Kelet-Afrikából: Burundi, Kenya, Ruanda, Tanzánia és Uganda. Ennél kisebb a kelet-afrikai és a kevéssé ismert nyugat-afrikai oroszlánpopuláció. Két kelet-afrikai kúszó cserjefaj tartozik ide. Ezeket a kelet-afrikai hadjáratban vetették be. A Kelet-afrikai Közösség az előfutára egy Kelet-afrikai Szövetségnek, melynek lényege, hogy az öt tagállam egy új államba tömörül. A korábban gyűrődéssel kialakult lánchegységek is átalakulhatnak az évmilliók során röghegységgé. Leleteit több kelet-afrikai lelőhelyen megtalálták Etiópiától Ugandáig. Elsősorban a kelet-afrikai Oldoinyo Lengai-ról ismertek. Legnagyobb számban a Kelet-Afrikai-magasföldön található meg. Terveik közt szerepel egy kelet-afrikai tejgazdaság beindítása. A táj látványossága a Chiemgaui Alpok közelségéből is ered. A táj meghatározó elemei az Alpok hegylánc déli nyúlványai, főként a Dolomitok. Északi felén magashegységi gyűrődéssel keletkezett láncok fekszenek, melyeknek csúcsai elérik a 3000 m-t. Itt is vulkáni kúpok meredeznek az ég felé. Ám a legvalószínűbb elképzelés szerint a növény az Alpok vidékén keletkezett. Ennek ellenére, hogy melyik mű keletkezett előbb, nem lehet megállapítani. A táj, amely voltaképp egy nagy kiterjedésű völgy, alpesi terület, a Júliai-Alpok lábánál fekszik. A korábban gyűrődéssel kialakult lánchegységek is átalakulhatnak az évmilliók során röghegységgé. Nemcsak Svájc, de az egész Svájci Alpok legdélebbi nyúlványa, innen dél felé a táj hamarosan beolvad a Pó síkságába. Hegységek földkéreglemezek töréséből (vetődés), vagy ütközéséből jöhetnek létre, gyűrődéssel illetve vulkanikus tevékenység eredményeképpen. A középhegységi öv 200–300 métert emelkedett, de nem gyűrődéssel, hanem izosztatikus emelkedéssel. Neve a burját "баян" ('gazdag') és "дайда" ('föld, táj, vidék') szavakból keletkezett, jelentése tehát 'gazdag vidék'. A Karni-Alpok délnyugati előhegyei között az utolsó jégkorszak idején gleccservájta völgy keletkezett, ez képezte a későbbi medrét. Földtanilag a Karni-Alpok (vele a Helm is) földtanilag a Variszkuszi-hegységrendszer orogen-korszakban keletkezett déli Grauvakke-zónájához tartozik. Az Alpok, különösen a déli Alpok bejárata. A Fertő-táj ökológiailag érzékeny táj. A nyári táj meghitt, lírai ábrázolása, a részletek aprólékos kidolgozása jellemzi a később keletkezett "Loszinij-sziget" című képét (1869). A megyét a Cotti-Alpok , a Tengeri-Alpok ès a Ligur-Alpok veszik körül . A Fertő medencéjében a hozzá kapcsolódó Hansággal együtt a Keleti-Alpok felgyűrődésével a bécsi és a pannóniai törésvonal mentén keletkezett. Cotti-Alpok

A Cotti-Alpok az Alpok egy hegylánca, amely Olaszország és Franciaország határvidékén fekszik. A kanton a Svájci-fennsíkon fekszik, nyugati fele sík, de délkeleti irányban fokozatosan egyre hegyvidékibbé válik a táj, amely itt már a Berni-Alpok része. Pennini-Alpok

Pennini-Alpok hegyvonulat az Alpok nyugati részén Svájc (Wallis kanton) és Olaszország (Aosta-völgy) határán. Északi Stájer-Alpok

Az Északi Stájer-Alpok (németül "Steirische Nordalpen") az Alpok keleti részében található hegyvonulat, melyet az Alpok SOIUSA szerinti felosztása során határoztak meg. Nem tudni, melyik vezérlista keletkezett hamarabb: Anonymus műve korábbi, mint Kézaié, de elképzelhető, hogy utóbbi az elveszett ősgesztát vette alapul. Fertő-táj

A Fertő-táj Magyarország északnyugati részén található. Ötz-völgyi-Alpok

Az Ötz-völgyi-Alpok (németül "Ötztaler Alpen", olaszul "Alpi Venoste") a Keleti-Alpok középső, kristályos övezetét képező Központi-Alpok hegycsoportjának északnyugati részén fekvő hegysége.