Lehet-e két, különböző felezési idejű radioaktív izotópot tartalmazó mintának egy adott időpontban azonos az aktivitása?
Igen, ha az egyes minták tömege egyenesen arányos a felezési idővel. Nem, mert az aktivitás fordítottan arányos a felezési idővel. Igen, de a két mintában lévő radioaktív atommagok száma ekkor nem lehet azonos.
A B C
Mindezidáig kilenc (3 és 13 közötti számú nukleont tartalmazó) radioaktív izotópot írtak le, ezek közül a legstabilabb a Li, 838 ms felezési idővel, a Li, melynek felezési ideje 178,3 ms, valamint a Li, 8,59 ms felezési idővel. Ez a leghosszabb felezési idejű radioaktív galliumizotóp. (Az egyes radioaktív izotópok felezési ideje különböző, de időben állandó.) A neptúniumnak 19 radioaktív izotópját jellemezték, közölük a legstabilabb a 2,14 millió év felezési idejű Np, a 154 000 éves felezési idővel rendelkező Np és a 396,1 napos felezési idejű Np. A Tl felezési ideje 4,77 perc, az utóbbiak a tallium természetben előforduló leghosszabb felezési idejű radioaktív izotópjai. A fermium 17 radioaktív izotópját írták le, melyek közül a legstabilabbak a 100,5 nap felezési idejű Fm, a 3 nap felezési idővel rendelkező Fm, a Fm, melynek felezési ideje 25,39 óra, valamint a Fm, 20,07 óra felezési idővel. A Lu például 160,4 napos felezési idejű béta-bomlással Hf-re bomlik, vagy 160,4 napos felezési idejű belső átmenettel Lu-té alakul, mely maga is radioaktív, és 6,68 nap felezési idővel, béta-bomlás révén Hf-té alakul. Radioaktív izotópjai közül a legstabilabb a Mn 3,7 millió éves felezési idővel, utána a Mn áll a sorban 312,3 nap felezési idővel, majd az 52-es tömegszámú Mn 5,591 nap felezési idővel. A kisbolygókat elsősorban a rövid felezési idejű radioaktív elemek melegítették föl. A többi radioaktív izotóp felezési ideje 64 óránál rövidebb, ezeknek többsége is kevesebb mint 2 perces felezési idejű. A természetes Eu radioizotóp mellett 35 mesterséges izotópot jellemeztek, melyek közül a legstabilabb az Eu (felezési ideje 36,9 év), az Eu (13,516 év felezési idővel) és az Eu (felezési ideje 8,593 év). Két izotópot, a Ga-et és a 67,71 perces felezési idejű Ga-at nyomjelzőként használják a PET számára. Eddig 38 radioaktív izotópját írták le, ezek közül a legstabilabbak a La, 1,05 év felezési idővel, és a La, év felezési idővel. 19 radioaktív izotópját jellemezték, melyek közül az Am a legstabilabb, 7370 év felezési idővel, illetve az Am, melynek felezési ideje 432,7 év. A fizikai bomlást a felezési idővel, az anyagcserét a biológiai felezési idővel írhatjuk le. Radioaktív, β bomlással 12,32 év felezési idővel hélium-3-má bomlik. 13 radioaktív izotópot jellemeztek, melyek közül a legstabilabbak a Sc 83,8 nap, a Sc 3,35 nap és a Sc 43,7 óra felezési idővel. A toron anyaeleme a 3,64 nap felezési idejű Ra, az aktinoné a 11,4 nap felezési idejű Ra. A bomlási állandó a formula_8 közepes élettartam reciproka, és fordítottan arányos a felezési idővel: formula_9 az anyanuklid felezési ideje, amelynek értékét pl. Ha az „ősanya” sokkal hosszabb felezési idejű leányainál, akkor egy idő után ún. Egy adott izotóp aktivitása a következőképpen számolható:

Ahol:

Például, egy gramm kálium kálium-40 izotópot tartalmaz (minden más izotóp stabil); amely felezési ideje 1,248 év, azaz 39,38 másodperc; moláris tömege ; következésképpen a radioaktivitása . A természetben előforduló radioaktív izotópok közül a legrövidebb felezési idővel az Pb rendelkezik (22,20 év). A 30,17 év felezési idejű Cs az egyik legjelentősebb közepesen hosszú felezési idejű hasadási termék (a másik a Sr). Az összes többi radioaktív izotóp felezési ideje egy napnál rövidebb. A legrövidebb felezési idejű a:
A tiszta Ac a bomlástermékeivel 185 nap alatt kerül egyensúlyba, majd folytatódik bomlása 21,773 éves felezési idővel. A bomlási állandó a formula_8 közepes élettartam reciproka, és fordítottan arányos a felezési idővel: formula_9 az anyanuklid felezési ideje, amelynek értékét pl. Mindezidáig kilenc (3 és 13 közötti számú nukleont tartalmazó) radioaktív izotópot írtak le, ezek közül a legstabilabb a Li, 838 ms felezési idővel, a Li, melynek felezési ideje 178,3 ms, valamint a Li, 8,59 ms felezési idővel. Ez a leghosszabb felezési idejű radioaktív galliumizotóp. A neptúniumnak 19 radioaktív izotópját jellemezték, közölük a legstabilabb a 2,14 millió év felezési idejű Np, a 154 000 éves felezési idővel rendelkező Np és a 396,1 napos felezési idejű Np. A Tl felezési ideje 4,77 perc, az utóbbiak a tallium természetben előforduló leghosszabb felezési idejű radioaktív izotópjai. A fermium 17 radioaktív izotópját írták le, melyek közül a legstabilabbak a 100,5 nap felezési idejű Fm, a 3 nap felezési idővel rendelkező Fm, a Fm, melynek felezési ideje 25,39 óra, valamint a Fm, 20,07 óra felezési idővel. A Lu például 160,4 napos felezési idejű béta-bomlással Hf-re bomlik, vagy 160,4 napos felezési idejű belső átmenettel Lu-té alakul, mely maga is radioaktív, és 6,68 nap felezési idővel, béta-bomlás révén Hf-té alakul. Radioaktív izotópjai közül a legstabilabb a Mn 3,7 millió éves felezési idővel, utána a Mn áll a sorban 312,3 nap felezési idővel, majd az 52-es tömegszámú Mn 5,591 nap felezési idővel. A kisbolygókat elsősorban a rövid felezési idejű radioaktív elemek melegítették föl. A többi radioaktív izotóp felezési ideje 64 óránál rövidebb, ezeknek többsége is kevesebb mint 2 perces felezési idejű. (Az egyes radioaktív izotópok felezési ideje különböző, de időben állandó.) A természetes Eu radioizotóp mellett 35 mesterséges izotópot jellemeztek, melyek közül a legstabilabb az Eu (felezési ideje 36,9 év), az Eu (13,516 év felezési idővel) és az Eu (felezési ideje 8,593 év). Két izotópot, a Ga-et és a 67,71 perces felezési idejű Ga-at nyomjelzőként használják a PET számára. Eddig 38 radioaktív izotópját írták le, ezek közül a legstabilabbak a La, 1,05 év felezési idővel, és a La, év felezési idővel. 19 radioaktív izotópját jellemezték, melyek közül az Am a legstabilabb, 7370 év felezési idővel, illetve az Am, melynek felezési ideje 432,7 év. A fizikai bomlást a felezési idővel, az anyagcserét a biológiai felezési idővel írhatjuk le. Radioaktív, β bomlással 12,32 év felezési idővel hélium-3-má bomlik. 13 radioaktív izotópot jellemeztek, melyek közül a legstabilabbak a Sc 83,8 nap, a Sc 3,35 nap és a Sc 43,7 óra felezési idővel. A toron anyaeleme a 3,64 nap felezési idejű Ra, az aktinoné a 11,4 nap felezési idejű Ra. A természetben előforduló radioaktív izotópok közül a legrövidebb felezési idővel az Pb rendelkezik (22,20 év). A 30,17 év felezési idejű Cs az egyik legjelentősebb közepesen hosszú felezési idejű hasadási termék (a másik a Sr). Az összes többi radioaktív izotóp felezési ideje egy napnál rövidebb. A legrövidebb felezési idejű a:
A tiszta Ac a bomlástermékeivel 185 nap alatt kerül egyensúlyba, majd folytatódik bomlása 21,773 éves felezési idővel. felezési idővel a legstabilabb az oxigén-15, őt követi az oxigén-14, melynek felezési ideje . Illékonysága, rövid felezési ideje és a hasadási termékek közötti nagy gyakorisága miatt egy atomerőművi baleset során a környezetbe kikerülő radioaktív hulladékban a baleset utáni első héten (a másik rövid felezési idejű jódizotóppal, a 3 napos felezési idejű Te-ből keletkező I-vel együtt) a I okozza a legnagyobb mértékű radioaktív szennyezést. Ez a leghosszabb felezési idejű radioaktív galliumizotóp. Létezik-e két azonos alapterületű és azonos magasságú tetraéder, amelyeket nem lehet egymásba átdarabolni? (Az egyes radioaktív izotópok felezési ideje különböző, de időben állandó.) Két különböző uniform térnek lehet azonos a topologikus struktúrája. A kisbolygókat elsősorban a rövid felezési idejű radioaktív elemek melegítették föl. Mintegy két héttel később derült ki, hogy a különös világító por cézium 137-es radioaktív izotópot tartalmazó sugárveszélyes anyag. Egy adott radioaktív forrás aktivitása megmondja, hogy hány bomlás történik másodpercenként. A Tl felezési ideje 4,77 perc, az utóbbiak a tallium természetben előforduló leghosszabb felezési idejű radioaktív izotópjai. A még el nem bomlott radioaktív atommagok száma exponenciálisan csökken az idő múlásával (exponenciális bomlástörvény). Tipikus példa a radioaktív atommagok bomlása. Két csoport teljesítménye azonos átlagteljesítmény esetén is lehet különböző az eltérő szórás miatt. Ilyen esemény például radioaktív atommagok bomlása. Magyarországon elsőként alkalmazott radioaktív izotópot orvosbiológiai kísérletekben. A két izotópot fizikailag tömegspektrométerrel lehet megkülönböztetni. A többi radioaktív izotóp felezési ideje 64 óránál rövidebb, ezeknek többsége is kevesebb mint 2 perces felezési idejű. Az orvostudományban a technécium-99m izotópot radioaktív nyomjelzőként használják. Két tárgy azonos idejű felismerésének a zavara. Lehet tehát, hogy két fogalom faktuális értéke azonos, de intenziója más. A zoológiai nevezéktan szabályai szerint két állat neve nem lehet azonos. Bohr felismerte, hogy a radioaktív elemek rendszámának azonosnak kell lennie a velük kémiailag azonos, de nem radioaktív elemekével, és ebből felvázolta a később radioaktív eltolódási törvénynek nevezett összefüggést, aminek alapján később a radioaktív bomlási sorokat meghatározták. A két személy valószínűleg azonos, de az is lehet, hogy egymást követő két uralkodóról van szó. Minden csoportban az utolsó két mérkőzést azonos időpontban játszották. Minden csoportban az utolsó két mérkőzést azonos időpontban játszották. Minden csoportban az utolsó két mérkőzést azonos időpontban játszották. Minden csoportban az utolsó két mérkőzést azonos időpontban játszották.