Melyik állítás igaz az alábbiak közül?
Ha egy befektetés nettó jelenértéke nulla, akkor a piaci kamatláb egyenlő a belső kamatlábbal. A jelenbeni pénzösszeg jövőbeni értékét diszkontálással számíthatjuk ki. A föld bérleti díját a földkínálat határozza meg. A föld kínálata tökéletesen rugalmas.
A B C D
A ¬"A" állítás akkor igaz, amikor az "A" állítás nem igaz, és akkor nem igaz, amikor az "A" állítás igaz. Egy szám nemnegatív akkor és csak akkor, ha nagyobb vagy egyenlő, mint nulla, tehát pozitív vagy nulla. Ha egy ilyen állítás igaz a "C" síkon, akkor a duális állítás teljesül a "C"* duális síkon. Ugyanis ha minden állítás és tagadás közül az egyik mindig igaz, a másik mindig téves, akkor például az állítás szükségszerűen igaz, és akkor az állításnak megfelelő esemény is szükségszerűen következik be. Ha a kamatláb nő, a jövőbeli fogyasztás jelenértéke csökken, ezért vonzóbbá válik a mostani fogyasztással szemben. Igazoljuk, hogy ha formula_12-re igaz az állítás, akkor formula_13-re is igaz. Igazoljuk, hogy ha formula_12-re igaz az állítás, akkor formula_40-re is igaz. Igazoljuk, hogy ha formula_12-re igaz az állítás, akkor formula_40-re is igaz. Más szóval, egy állítás akkor igaz, ha az azon alapuló tettek kielégítő gyakorlati eredményhez vezetnek (valami akkor igaz, ha hasznos benne hinni). Hasonlóan, ha belátjuk, hogy a halmazelmélet ZFC axiómarendszerének minden modelljében igaz egy állítás, akkor az az állítás bizonyítható ZFC-ből. Mármost ha egy állítás tagad valamit, akkor pontosan abban az esetben hamis, ha igaz, amit tagad. Az ideális feszültséggenerátor belső ellenállása egyenlő nulla. Ha a két erő egyenlő nagyságú de ellentétes irányú, akkor az eredő nulla. Ha az erősebb állítás igaz, igaz a gyengébb is. Tegyük fel, hogy teljesül a következő állítás: ha egy formula_2 rendszámra igaz, hogy minden formula_4 rendszámra formula_5 igaz, akkor formula_1 igaz. Ha n = 2 az állítás igaz. Ha a koordinátákat felcseréljük, akkor a kvantummechanikai hullámfüggvény előjelet vált, emiatt ha a két koordináta egyenlő, akkor nulla. Igazoljuk, hogy ha formula_12-re igaz az állítás, akkor formula_13-re is igaz, a már látott módon. Piaci egyensúly

Piaci egyensúlyról beszélünk, ha egy piacon a kereslet és a kínálat egyenlő. A kumulatív folyamat, azaz a dekonjunktúra fordított irányban játszódik le, ha a természetes kamatláb a piaci kamatláb alá csökken. Ha mindkét tétel igaz lenne, akkor a testek abszolút nulla fokon megszűnnének létezni. Lejáratkor az opció időértéke nulla, az opció értéke egyenlő a belső értékkel. Egyébként a P állítás igaz, azaz 1 + 2 valóban egyenlő 3-mal. Például: „Süt a nap és kék az ég.” igaz lesz akkor, ha igaz az, hogy „Süt a nap.” és igaz az is, hogy „Kék az ég.”, ám ha a két állítás közül bármelyik hamis, vagy mindkettő hamis, akkor az összetett kijelentés is hamis lesz. Valójában, ha egy négyzetes mátrix rangja "k" akkor az "LU" felbontás akkor létezik, ha az első "k" főátló nem nulla, habár ez fordítva nem igaz. A ¬"A" állítás akkor igaz, amikor az "A" állítás nem igaz, és akkor nem igaz, amikor az "A" állítás igaz. Melyik állítás a valószínűbb? A fenti három állítás közül egyik sem igaz a konvex sokszögekre. Melyik az igaz? Attól függetlenül, hogy melyik állítás igaz, Burgoyne saratogai veresége és fegyverletétele végletesen megváltoztatta a háború erőviszonyait. A művelet eredménye abban az esetben igaz, amikor A állítás és B állítás is igaz, vagy amikor sem az A sem a B állítás nem igaz. Ha az erősebb állítás igaz, igaz a gyengébb is. Az utóbbi állítás minden hangolásra igaz. Ha n = 2 az állítás igaz. Később kiderült, az állítás nem igaz. A tétel ebben a formájában ugyan csak valószínűsíti, hogy két állítás közül melyik az igaz, de van olyan olvasata is, amelyik a mai értelemben vett tudományos gondolkodásnak is megfelel. Ugyanis ha minden állítás és tagadás közül az egyik mindig igaz, a másik mindig téves, akkor például az állítás szükségszerűen igaz, és akkor az állításnak megfelelő esemény is szükségszerűen következik be. Tegyük fel, hogy "a"-ra igaz az állítás. A "nem" szócskával a negáció ellenkezőjére változtatja az állítás logikai értékét. Tegyük fel hogy "k"-ig igaz az állítás. Tegyük fel, hogy az állítás igaz formula_20-ra. Ez az állítás vagy igaz lesz vagy sem. Igazoljuk, hogy ha formula_12-re igaz az állítás, akkor formula_13-re is igaz. Igazoljuk, hogy ha formula_12-re igaz az állítás, akkor formula_40-re is igaz. Igazoljuk, hogy ha formula_12-re igaz az állítás, akkor formula_40-re is igaz. Tegyük fel tehát, hogy az állítás igaz formula_4-ra. Általánosabban ez az állítás igaz, amennyiben ("H"² · ["M"]) integrálható. Mivel egy állítás és annak tagadása között az egyik mindenképp "igaz", ezért a "vagy" relációba hozott összetett állítás nyilvánvalóan mindig "igaz", azaz tautológia. Az igazság összefüggési elmélete szerint egy állítás annyiban igaz, amennyiben más igaz állításokkal "összefügg". Minden "n"-re belátjuk, hogyha az állítás tetszőleges "n" lóból álló ménesre igaz, akkor az állítás igaz tetszőleges, "n"+1 lóból álló ménesre is. Melyik kerül felszínre a sokféle lehetőség közül, vajon melyik határozza meg életünk irányát? A ¬"A" állítás akkor igaz, amikor az "A" állítás nem igaz, és akkor nem igaz, amikor az "A" állítás igaz. Melyik állítás a valószínűbb? A fenti három állítás közül egyik sem igaz a konvex sokszögekre. Attól függetlenül, hogy melyik állítás igaz, Burgoyne saratogai veresége és fegyverletétele végletesen megváltoztatta a háború erőviszonyait. A művelet eredménye abban az esetben igaz, amikor A állítás és B állítás is igaz, vagy amikor sem az A sem a B állítás nem igaz. Melyik az igaz? Ha az erősebb állítás igaz, igaz a gyengébb is. A VideoGamer.com nem határozza meg, hogy szerintük melyik a jobb. Hogy melyik élősködő mikor támadja meg, azt az évszakok váltakozása határozza meg. A gyógyulás esélyeit az határozza meg, hogy melyik stádiumban történik a beavatkozás. A tétel ebben a formájában ugyan csak valószínűsíti, hogy két állítás közül melyik az igaz, de van olyan olvasata is, amelyik a mai értelemben vett tudományos gondolkodásnak is megfelel. Az átlagadókulcs mértékének az adóalap függvényében történő változása határozza meg, hogy egy konkrét adófajtát a fenti három közül melyik csoportba sorolunk. 1617 tavaszán Louis az első magánszemély lett, aki a francia kormánynak az Új-Világban levő föld bérleti díját nem kellett fizetnie. Bekerülésük oka határozza meg, melyik részleghez, csoporthoz tartoznak hivatalosan. Az utóbbi állítás minden hangolásra igaz. Ha n = 2 az állítás igaz. Később kiderült, az állítás nem igaz. kerülete 

A választókerületet az alábbiak szerint határozza meg a törvény:
A XI. kerülete 
A választókerületet az alábbiak szerint határozza meg a törvény:

A XIII. kerülete 

A választókerületet az alábbiak szerint határozza meg a törvény:
A XIV. kerülete 

A választókerületet az alábbiak szerint határozza meg a törvény:
A III. kerülete 

A választókerületet az alábbiak szerint határozza meg a törvény:
A XVIII. Ugyanis ha minden állítás és tagadás közül az egyik mindig igaz, a másik mindig téves, akkor például az állítás szükségszerűen igaz, és akkor az állításnak megfelelő esemény is szükségszerűen következik be. Tegyük fel, hogy "a"-ra igaz az állítás. A ¬"A" állítás akkor igaz, amikor az "A" állítás nem igaz, és akkor nem igaz, amikor az "A" állítás igaz. Melyik állítás a valószínűbb? A fenti három állítás közül egyik sem igaz a konvex sokszögekre. Melyik az igaz? Attól függetlenül, hogy melyik állítás igaz, Burgoyne saratogai veresége és fegyverletétele végletesen megváltoztatta a háború erőviszonyait. A művelet eredménye abban az esetben igaz, amikor A állítás és B állítás is igaz, vagy amikor sem az A sem a B állítás nem igaz. Ha az erősebb állítás igaz, igaz a gyengébb is. Az utóbbi állítás minden hangolásra igaz. Ha n = 2 az állítás igaz. Később kiderült, az állítás nem igaz. A tétel ebben a formájában ugyan csak valószínűsíti, hogy két állítás közül melyik az igaz, de van olyan olvasata is, amelyik a mai értelemben vett tudományos gondolkodásnak is megfelel. Ugyanis ha minden állítás és tagadás közül az egyik mindig igaz, a másik mindig téves, akkor például az állítás szükségszerűen igaz, és akkor az állításnak megfelelő esemény is szükségszerűen következik be. Tegyük fel, hogy "a"-ra igaz az állítás. Tegyük fel hogy "k"-ig igaz az állítás. Tegyük fel, hogy az állítás igaz formula_20-ra. Ez az állítás vagy igaz lesz vagy sem. Igazoljuk, hogy ha formula_12-re igaz az állítás, akkor formula_13-re is igaz. Igazoljuk, hogy ha formula_12-re igaz az állítás, akkor formula_40-re is igaz. Igazoljuk, hogy ha formula_12-re igaz az állítás, akkor formula_40-re is igaz. Tegyük fel tehát, hogy az állítás igaz formula_4-ra. Általánosabban ez az állítás igaz, amennyiben ("H"² · ["M"]) integrálható. E pont „alatt” a vállalat kínálata 0 (hiszen nem termel), a pont „felett” a vállalat kínálata (tökéletesen versenyző piacon) a határköltség-görbével (MC) egyezik meg. Mivel egy állítás és annak tagadása között az egyik mindenképp "igaz", ezért a "vagy" relációba hozott összetett állítás nyilvánvalóan mindig "igaz", azaz tautológia. Az igazság összefüggési elmélete szerint egy állítás annyiban igaz, amennyiben más igaz állításokkal "összefügg". Minden "n"-re belátjuk, hogyha az állítás tetszőleges "n" lóból álló ménesre igaz, akkor az állítás igaz tetszőleges, "n"+1 lóból álló ménesre is.