Egy testre hat a csúszási súrlódási erő. Melyik állításunk helyes?
A csúszási súrlódási erő akár gyorsíthat is egy testet. A csúszási súrlódási erő minden körülmények között lassítja a testet. A csúszási súrlódási erő általában lassítja a testet, ha nem egyenlíti ki a csúszási súrlódási erő ellenereje.
A B C
Például a centrális erő, rugóerő, súrlódási erő, stb. : súrlódási erő, az időtől vagy a tömegpont sebességétől függő erő. A megcsúszás káros a rendellenes kopás és a plusz teljesítményszükséglet miatt, de az úttartás is romlik, mert a csúszási súrlódási erő lényegesen kisebb, mint a tapadási, így az oldalvezető erő is lecsökken, a hajtott tengely sodródni kezd. Bebizonyította, hogy a testek mindaddig megőrzik a sebességüket, amíg egy másik erő – gyakran súrlódási – nem hat rájuk. Ha két erő hat egy testre, akkor az eredő erő a két erő vektoriális összege. Vegyük azt az esetet, amikor a tömegpontra az F konzervatív erőn kívül például súrlódási erő is hat. A súrlódási erő legnagyobb értéke formula_12 súrlódási tényező esetén

Innen 

vagyis annak feltétele, hogy egy lejtőn ne csússzon le egy test, az a feltétele, hogy a súrlódási tényezőnél kisebb legyen a lejtő hajlásszögének tangense. Szilárd felületek között az adhézió igen nagy lehet – súrlódási erő megnő. Sok erő létezik: Coulomb-erő (az elektromos töltések között), gravitációs erő (a tömegek között), mágneses erő, súrlódási erő, centrifugális erő, rugóerő, mechanikai feszültség, kémiai kötés és kényszererő, hogy csak néhányat említsünk. Ez az oka annak, hogy – azonos feltételek mellett – a gördülési ellenállási erő kisebb, mint a csúszásnál fellépő súrlódási erő. Súrlódási erő esetén formula_10 a mozgásiránnyal ellentétes, ezért az formula_11 skaláris szorzat negatív. Ez utóbbi kialakítására különösen nagy szintkülönbség esetében kerül sor, így a fellépő centrifugális erő is csökkenti a csúszási sebességet. Disszipatív erők például a súrlódási erő és az időtől vagy a tömegpont sebességétől függő erők. Azt a szöget, amikor a súrlódó erő éppen megegyezik a felületre merőleges erő és a súrlódási tényező szorzatával az önzárás szögének nevezik. Ezek a tinták viszkozitásuk miatt különlegesek: nyugalmi állapotban sűrűek, de súrlódási erő hatására folyékonnyá válnak. Közegellenállás

A folyadékban vagy gázban mozgó testre erő hat. A dugattyú átcsúszik a tömítőgyűrűn, mivel a gyűrű visszanyomó ereje kisebb lett, mint a súrlódási erő. Ha a két dörzskereket egymáshoz N erővel szorítják, a legnagyobb súrlódási erő (a megcsúszás határán):
lesz. A fentiekből több következtetés is levonható:

Egy adott értékű formula_7 normális erőhöz a fenti képlet szerint a megcsúszás határán formula_8 súrlódási erő tartozik. Hasonló összefüggés írható fel akkor is, ha a felületek irányába ható erő nagyobb a súrlódásnál, ekkor a súrlódás pontosan egyenlő lesz a súrlódási tényező és a felületi normális szorzatával, de a súrlódási tényező a nyugvó súrlódási tényezőnél általában kisebb:

Itt formula_6 a mozgás közben mért kinetikus súrlódási tényező, mely általában eltér (kisebb), a statikus súrlódási tényezőtől. A fonal vagy fonál elemi szálait a hatékony összedolgozással még erősebbé vált súrlódási erő tartja lényegében össze. Egy forgó rendszerben mozgó testre a centrifugális erőn kívül egy másik tehetetlenségi erő, az úgynevezett Coriolis-erő is hat, melynek iránya merőleges a test rendszerhez viszonyított pillanatnyi sebességére. A testre hat egy G függőleges irányú erő, mivel a talpa érintkezik a talajjal, valamint egy vízszintes irányú centripetális erő, ami a centrifugális erőt próbálja egyensúlyozni. Az "eredő erő" a testre ható összes erő vektoriális összege. Jarkovszkij-hatás

A Jarkovszkij-hatás egy erő, ami a világűrben forgó testre hat, az egyenetlen hősugárzás következtében. Például a centrális erő, rugóerő, súrlódási erő, stb. : súrlódási erő, az időtől vagy a tömegpont sebességétől függő erő. A megcsúszás káros a rendellenes kopás és a plusz teljesítményszükséglet miatt, de az úttartás is romlik, mert a csúszási súrlódási erő lényegesen kisebb, mint a tapadási, így az oldalvezető erő is lecsökken, a hajtott tengely sodródni kezd. Szilárd felületek között az adhézió igen nagy lehet – súrlódási erő megnő. Bebizonyította, hogy a testek mindaddig megőrzik a sebességüket, amíg egy másik erő – gyakran súrlódási – nem hat rájuk. Sok erő létezik: Coulomb-erő (az elektromos töltések között), gravitációs erő (a tömegek között), mágneses erő, súrlódási erő, centrifugális erő, rugóerő, mechanikai feszültség, kémiai kötés és kényszererő, hogy csak néhányat említsünk. Ha két erő hat egy testre, akkor az eredő erő a két erő vektoriális összege. Vegyük azt az esetet, amikor a tömegpontra az F konzervatív erőn kívül például súrlódási erő is hat. A súrlódási erő legnagyobb értéke formula_12 súrlódási tényező esetén

Innen 

vagyis annak feltétele, hogy egy lejtőn ne csússzon le egy test, az a feltétele, hogy a súrlódási tényezőnél kisebb legyen a lejtő hajlásszögének tangense. Ez az oka annak, hogy – azonos feltételek mellett – a gördülési ellenállási erő kisebb, mint a csúszásnál fellépő súrlódási erő. Súrlódási erő esetén formula_10 a mozgásiránnyal ellentétes, ezért az formula_11 skaláris szorzat negatív. Disszipatív erők például a súrlódási erő és az időtől vagy a tömegpont sebességétől függő erők. Azt a szöget, amikor a súrlódó erő éppen megegyezik a felületre merőleges erő és a súrlódási tényező szorzatával az önzárás szögének nevezik. Ez utóbbi kialakítására különösen nagy szintkülönbség esetében kerül sor, így a fellépő centrifugális erő is csökkenti a csúszási sebességet. Ezek a tinták viszkozitásuk miatt különlegesek: nyugalmi állapotban sűrűek, de súrlódási erő hatására folyékonnyá válnak. A dugattyú átcsúszik a tömítőgyűrűn, mivel a gyűrű visszanyomó ereje kisebb lett, mint a súrlódási erő. Közegellenállás

A folyadékban vagy gázban mozgó testre erő hat. Ha a két dörzskereket egymáshoz N erővel szorítják, a legnagyobb súrlódási erő (a megcsúszás határán):
lesz. Hasonló összefüggés írható fel akkor is, ha a felületek irányába ható erő nagyobb a súrlódásnál, ekkor a súrlódás pontosan egyenlő lesz a súrlódási tényező és a felületi normális szorzatával, de a súrlódási tényező a nyugvó súrlódási tényezőnél általában kisebb:

Itt formula_6 a mozgás közben mért kinetikus súrlódási tényező, mely általában eltér (kisebb), a statikus súrlódási tényezőtől. A fonal vagy fonál elemi szálait a hatékony összedolgozással még erősebbé vált súrlódási erő tartja lényegében össze. Az "eredő erő" a testre ható összes erő vektoriális összege. Legyen a felületre merőleges erő formula_1, akkor az formula_2 súrlódás értéke:

ahol formula_4 a dimenzió nélküli statikus súrlódási tényező. A lefelé irányuló nehézségi erő ("F"), a felfelé mutató felhajtóerő ("F"), és a mozgást akadályozó, tehát szintén felfelé mutató, a folyadék dinamikai viszkozitásával ("η") arányos ("F") súrlódási erő. A fentiekből több következtetés is levonható:

Egy adott értékű formula_7 normális erőhöz a fenti képlet szerint a megcsúszás határán formula_8 súrlódási erő tartozik. A testre hat egy G függőleges irányú erő, mivel a talpa érintkezik a talajjal, valamint egy vízszintes irányú centripetális erő, ami a centrifugális erőt próbálja egyensúlyozni. Például a centrális erő, rugóerő, súrlódási erő, stb. : súrlódási erő, az időtől vagy a tömegpont sebességétől függő erő. A megcsúszás káros a rendellenes kopás és a plusz teljesítményszükséglet miatt, de az úttartás is romlik, mert a csúszási súrlódási erő lényegesen kisebb, mint a tapadási, így az oldalvezető erő is lecsökken, a hajtott tengely sodródni kezd. Bebizonyította, hogy a testek mindaddig megőrzik a sebességüket, amíg egy másik erő – gyakran súrlódási – nem hat rájuk. Szilárd felületek között az adhézió igen nagy lehet – súrlódási erő megnő. Hasonló összefüggés írható fel akkor is, ha a felületek irányába ható erő nagyobb a súrlódásnál, ekkor a súrlódás pontosan egyenlő lesz a súrlódási tényező és a felületi normális szorzatával, de a súrlódási tényező a nyugvó súrlódási tényezőnél általában kisebb:

Itt formula_6 a mozgás közben mért kinetikus súrlódási tényező, mely általában eltér (kisebb), a statikus súrlódási tényezőtől. Ha a két dörzskereket egymáshoz N erővel szorítják, a legnagyobb súrlódási erő (a megcsúszás határán):
lesz. Sok erő létezik: Coulomb-erő (az elektromos töltések között), gravitációs erő (a tömegek között), mágneses erő, súrlódási erő, centrifugális erő, rugóerő, mechanikai feszültség, kémiai kötés és kényszererő, hogy csak néhányat említsünk. Ez az oka annak, hogy – azonos feltételek mellett – a gördülési ellenállási erő kisebb, mint a csúszásnál fellépő súrlódási erő. Súrlódási erő esetén formula_10 a mozgásiránnyal ellentétes, ezért az formula_11 skaláris szorzat negatív. A súrlódási erő legnagyobb értéke formula_12 súrlódási tényező esetén

Innen 

vagyis annak feltétele, hogy egy lejtőn ne csússzon le egy test, az a feltétele, hogy a súrlódási tényezőnél kisebb legyen a lejtő hajlásszögének tangense. Vegyük azt az esetet, amikor a tömegpontra az F konzervatív erőn kívül például súrlódási erő is hat. Ha két erő hat egy testre, akkor az eredő erő a két erő vektoriális összege. Disszipatív erők például a súrlódási erő és az időtől vagy a tömegpont sebességétől függő erők. Azt a szöget, amikor a súrlódó erő éppen megegyezik a felületre merőleges erő és a súrlódási tényező szorzatával az önzárás szögének nevezik. Ez utóbbi kialakítására különösen nagy szintkülönbség esetében kerül sor, így a fellépő centrifugális erő is csökkenti a csúszási sebességet. Ezek a tinták viszkozitásuk miatt különlegesek: nyugalmi állapotban sűrűek, de súrlódási erő hatására folyékonnyá válnak. A dugattyú átcsúszik a tömítőgyűrűn, mivel a gyűrű visszanyomó ereje kisebb lett, mint a súrlódási erő. A fonal vagy fonál elemi szálait a hatékony összedolgozással még erősebbé vált súrlódási erő tartja lényegében össze. Legyen a felületre merőleges erő formula_1, akkor az formula_2 súrlódás értéke:

ahol formula_4 a dimenzió nélküli statikus súrlódási tényező. A lefelé irányuló nehézségi erő ("F"), a felfelé mutató felhajtóerő ("F"), és a mozgást akadályozó, tehát szintén felfelé mutató, a folyadék dinamikai viszkozitásával ("η") arányos ("F") súrlódási erő. A fentiekből több következtetés is levonható:

Egy adott értékű formula_7 normális erőhöz a fenti képlet szerint a megcsúszás határán formula_8 súrlódási erő tartozik. A súrlódási erő nagysága:

A folyadék dinamikai viszkozitására tehát a következő összefüggés adódik:

A készülékhez különböző méretű és anyagú, azaz sűrűségű - pl. A súrlódási együttható csökken. A törvény kimondja:
A Földön a tehetetlenség gyakran nem nyilvánul meg a súrlódási, illetve a gravitációs erő hatása miatt, mivel ezek befolyásolják a testek mozgását.