Melyik vegyületben található +5 oxidációs számú atom?
Al 2 (SO 4 ) 3 Na 3 PO 4 KMnO 4 N 2 O 3 KNO 2
A B C D E
A vegyületben a klór +4-es oxidációs számú. A vegyületben a diszprózium +3, a klór -1 oxidációs számú. A vegyületben a nikkel oxidációs száma +2. Példa:

A vegyületben a vas oxidációs száma + 2 és + 3, az oxidációfoka pedig + 8/3. A vegyületben a gallium +3 oxidációs számmal vesz részt. Az ón a vegyületeiben +2 vagy +4 oxidációs számú lehet. A cérium +4, az európium +2 oxidációs számú is lehet. A +5-ös és +4-es oxidációs számú vegyületek túlnyomórészt kovalensek. Ha egy (al)csoportban még így is több atom marad, akkor a 2-, 3-, 4- stb. Benne az oxigén oxidációs száma +2, ami nem fordul elő más vegyületben. Vegyületeiben általában +3 oxidációs számú. Égése:
Nitrogénnel való egyesülése:

A mangán a vegyületeiben többféle oxidációs számú (2, 3, 4, 5, 6, 7) is lehet, ezek a vegyületek általában színesek. A vegyületben a kobalt oxidációs száma +1. A vegyületeiben leggyakrabban +3 oxidációs számú. Ilyen fogazatuk van például a valódi oposszumoknak (fogképletük: 5/4-1/1-3/3-4/4), amelyeknél felül 2×5, alul 2×4 metszőfog található. Vegyületeiben leggyakrabban +2 vagy +1 oxidációs számú. A vegyületeiben gyakorlatilag mindig +2 oxidációs számú. A nikkel vegyületeiben többnyire +2 oxidációs számú. A vanádiumvegyületekben a vanádium legjellemzőbb oxidációs száma +5, de léteznek +2, +3, +4 oxidációfokú vanádiumot tartalmazó vegyületek is. Ezek lehetnek monohalogenidek – melyekben a tallium oxidációs száma +1 –, trihalogenidek, melyekben a tallium oxidációs száma +3, és átmeneti halogenidek, melyekben +1 és +3 oxidációs számú talliumion is található. Jellemző oxidációs állapotok: +4, +5, +7. A titán oxidációs száma a vegyületeiben leggyakrabban +4, ritkábban +2 vagy +3. A +3-as oxidációs számú vegyületek félig kovalensek. A xenon atom oxidációs száma +8. Eredménye: 5:4 (2:3). A vegyületben a klór +4-es oxidációs számú. A vegyületben a diszprózium +3, a klór -1 oxidációs számú. A vegyületben a gallium +3 oxidációs számmal vesz részt. A +5-ös és +4-es oxidációs számú vegyületek túlnyomórészt kovalensek. Vegyületeiben általában +3 oxidációs számú. Példa:

A vegyületben a vas oxidációs száma + 2 és + 3, az oxidációfoka pedig + 8/3. A vegyületben a nikkel oxidációs száma +2. A vegyületben a kobalt oxidációs száma +1. A vegyületeiben leggyakrabban +3 oxidációs számú. Ezek lehetnek monohalogenidek – melyekben a tallium oxidációs száma +1 –, trihalogenidek, melyekben a tallium oxidációs száma +3, és átmeneti halogenidek, melyekben +1 és +3 oxidációs számú talliumion is található. Jellemző oxidációs állapotok: +4, +5, +7. A +3-as oxidációs számú vegyületek félig kovalensek. A xenon atom oxidációs száma +8. Égése:
Nitrogénnel való egyesülése:

A mangán a vegyületeiben többféle oxidációs számú (2, 3, 4, 5, 6, 7) is lehet, ezek a vegyületek általában színesek. Az ón a vegyületeiben +2 vagy +4 oxidációs számú lehet. A cérium +4, az európium +2 oxidációs számú is lehet. Több mint száz borát ásvány tartalmaz +3 oxidációs számú bórt. A grafikon ezt ábrázolja a +3, a +4 és a +5-ös oxidációs állapotokra egyaránt. Benne az oxigén oxidációs száma +2, ami nem fordul elő más vegyületben. A vegyületeiben főként +4 oxidációs számmal található meg. A +3-astól eltérő oxidációs számú szkandiumvegyületek ritkák, de jól jellemzettek. Az irídium −3 és +6 közötti oxidációs számmal képez vegyületeket, a leggyakoribb oxidációs száma a +3 és +4. A csoportban nehezebb elemeinél a stabil +5 és +4 oxidációs szám is jól ismert, míg +3-as oxidációs állapotban a króm(III) kivételével redukálnak. A tallium-trijodidban nem +3 oxidációs számú talliumion található, hanem tallium(I)-ionból és egy lineáris trijodidionból (I) áll. Hipohalogenit

A hipohalogenitek olyan oxoanionok, amelyekben +1-es oxidációs számú halogén található. A vegyületben a klór +4-es oxidációs számú. A vegyületben a diszprózium +3, a klór -1 oxidációs számú. A +5-ös és +4-es oxidációs számú vegyületek túlnyomórészt kovalensek. A vegyületben a nikkel oxidációs száma +2. A vegyületben a kobalt oxidációs száma +1. A vegyületben a gallium +3 oxidációs számmal vesz részt. Jellemző oxidációs állapotok: +4, +5, +7. A xenon atom oxidációs száma +8. Az ón a vegyületeiben +2 vagy +4 oxidációs számú lehet. A cérium +4, az európium +2 oxidációs számú is lehet. Benne az oxigén oxidációs száma +2, ami nem fordul elő más vegyületben. A vegyületeiben főként +4 oxidációs számmal található meg. Hipohalogenit

A hipohalogenitek olyan oxoanionok, amelyekben +1-es oxidációs számú halogén található. Vegyületeiben általában +3 oxidációs számú. Az urán a vegyületeiben különböző oxidációs számú lehet, de csak azok a vegyületei stabilak, amelyekben oxidációs száma +4 vagy +6. Ha egy molekula tartalmaz legalább két azonos, de különböző oxidációs számú atomot – például FeO-ban a Fe –, akkor abban az atom oxidációs számainak a súlyozott számtani átlagát oxidációfoknak nevezzük. Példa:

A vegyületben a vas oxidációs száma + 2 és + 3, az oxidációfoka pedig + 8/3. Ez összefüggésben van az X központi atom oxidációs állapotával: minél nagyobb az oxidációs fok, annál erősebb a sav. A vegyületeiben leggyakrabban +3 oxidációs számú. Ezek lehetnek monohalogenidek – melyekben a tallium oxidációs száma +1 –, trihalogenidek, melyekben a tallium oxidációs száma +3, és átmeneti halogenidek, melyekben +1 és +3 oxidációs számú talliumion is található. Az 5, 6 és 7 oxidációs számú mangán anion jellegű manganátokban és mangánhalogénoxidokban fordul elő. Vegyületeiben leggyakrabban +2 vagy +1 oxidációs számú. A vegyületeiben gyakorlatilag mindig +2 oxidációs számú. A +6 oxidációs számú vegyületei erős oxidálószerek. A nikkel vegyületeiben többnyire +2 oxidációs számú. A vegyületben a diszprózium +3, a klór -1 oxidációs számú. A vegyületben a klór +4-es oxidációs számú. A vegyületben a nikkel oxidációs száma +2. Példa:

A vegyületben a vas oxidációs száma + 2 és + 3, az oxidációfoka pedig + 8/3. A vegyületben a gallium +3 oxidációs számmal vesz részt. Benne az oxigén oxidációs száma +2, ami nem fordul elő más vegyületben. Vegyületeiben általában +3 oxidációs számú. A vegyületben a kobalt oxidációs száma +1. A vegyületeiben leggyakrabban +3 oxidációs számú. Vegyületeiben leggyakrabban +2 vagy +1 oxidációs számú. A vegyületeiben gyakorlatilag mindig +2 oxidációs számú. A nikkel vegyületeiben többnyire +2 oxidációs számú. Ezek lehetnek monohalogenidek – melyekben a tallium oxidációs száma +1 –, trihalogenidek, melyekben a tallium oxidációs száma +3, és átmeneti halogenidek, melyekben +1 és +3 oxidációs számú talliumion is található. A +3-as oxidációs számú vegyületek félig kovalensek. A xenon atom oxidációs száma +8. Pontosabban, egy "n" csúcsú gráfból O(√"n") csúcsot eltávolítva (ahol "O" a nagy Ordó jelölésre utal) a gráfot olyan diszjunkt részgráfokra bontja fel, melyek mindegyikében legfeljebb 2"n"/3 csúcs található. Számos bioaktív vegyületben és gyógyszermolekulában található N-CH-CH-N kötés, köztük egyes antihisztaminokban is. Égése:
Nitrogénnel való egyesülése:

A mangán a vegyületeiben többféle oxidációs számú (2, 3, 4, 5, 6, 7) is lehet, ezek a vegyületek általában színesek. Több mint száz borát ásvány tartalmaz +3 oxidációs számú bórt. Alakjuk: (3"n" + 3"n" + 2) / 2. Az ón a vegyületeiben +2 vagy +4 oxidációs számú lehet. A cérium +4, az európium +2 oxidációs számú is lehet. Mordell polinomazonosságokról készített listájában szerepelnek 4/"n"-t három tagból előállító azonosságok, azokra az esetekre, ha "n" ≡ 2 mod 3 (mint fent), n ≡ 3 (mod 4), n ≡ 5 (mod 8), n ≡ 2 vagy 3 (mod 5), illetve n ≡ 3, 5 vagy 6 (mod 7). A +5-ös és +4-es oxidációs számú vegyületek túlnyomórészt kovalensek. A +2-es oxidációs számú titánt tartalmazó titánvegyületek ionosak, a magasabb oxidációs fokú titánvegyületek többnyire kovalens jellegűek. A vegyületben a klór +4-es oxidációs számú. A vegyületben a nikkel oxidációs száma +2. A vegyületben a diszprózium +3, a klór -1 oxidációs számú. Benne az oxigén oxidációs száma +2, ami nem fordul elő más vegyületben. A vegyületben a kobalt oxidációs száma +1. Vegyületeiben leggyakrabban +2 vagy +1 oxidációs számú. A vegyületeiben gyakorlatilag mindig +2 oxidációs számú. A nikkel vegyületeiben többnyire +2 oxidációs számú. Példa:

A vegyületben a vas oxidációs száma + 2 és + 3, az oxidációfoka pedig + 8/3. A vegyületben a gallium +3 oxidációs számmal vesz részt. A xenon atom oxidációs száma +8. Az ón a vegyületeiben +2 vagy +4 oxidációs számú lehet. A cérium +4, az európium +2 oxidációs számú is lehet. A +5-ös és +4-es oxidációs számú vegyületek túlnyomórészt kovalensek. A +2-es oxidációs számú titánt tartalmazó titánvegyületek ionosak, a magasabb oxidációs fokú titánvegyületek többnyire kovalens jellegűek. Hipohalogenit

A hipohalogenitek olyan oxoanionok, amelyekben +1-es oxidációs számú halogén található. Könnyen bomlik, ami azzal magyarázható, hogy benne a kén -2-es oxidációs számú, ami nem túl stabilis oxidációs állapot. Vegyületeiben általában +3 oxidációs számú. Ha egy molekula tartalmaz legalább két azonos, de különböző oxidációs számú atomot – például FeO-ban a Fe –, akkor abban az atom oxidációs számainak a súlyozott számtani átlagát oxidációfoknak nevezzük. Ez összefüggésben van az X központi atom oxidációs állapotával: minél nagyobb az oxidációs fok, annál erősebb a sav. A vanádium-pentoxidban a vanádium oxidációs száma +5, az oxigéné -2. A vegyületeiben leggyakrabban +3 oxidációs számú. Ezek lehetnek monohalogenidek – melyekben a tallium oxidációs száma +1 –, trihalogenidek, melyekben a tallium oxidációs száma +3, és átmeneti halogenidek, melyekben +1 és +3 oxidációs számú talliumion is található. Az 5, 6 és 7 oxidációs számú mangán anion jellegű manganátokban és mangánhalogénoxidokban fordul elő. Kormányrendelet 2. számú mellékletében található.