Melyik állítás igaz az alábbiak közül?
Egyik állítás sem helyes. A termelési tényezők piacán a vállalat eladóként jelenik meg. A termelési tényezők piacán a háztartás vevőként jelenik meg. Mindkét állítás helyes.
A B C D
A fenti három állítás közül egyik sem igaz a konvex sokszögekre. A művelet eredménye abban az esetben igaz, amikor A állítás és B állítás is igaz, vagy amikor sem az A sem a B állítás nem igaz. A ¬"A" állítás akkor igaz, amikor az "A" állítás nem igaz, és akkor nem igaz, amikor az "A" állítás igaz. Ez az állítás vagy igaz lesz vagy sem. Melyik állítás a valószínűbb? Az utóbbi állítás minden hangolásra igaz. Ha n = 2 az állítás igaz. Később kiderült, az állítás nem igaz. Ugyanis ha minden állítás és tagadás közül az egyik mindig igaz, a másik mindig téves, akkor például az állítás szükségszerűen igaz, és akkor az állításnak megfelelő esemény is szükségszerűen következik be. Mivel egy állítás és annak tagadása között az egyik mindenképp "igaz", ezért a "vagy" relációba hozott összetett állítás nyilvánvalóan mindig "igaz", azaz tautológia. Ha az erősebb állítás igaz, igaz a gyengébb is. Tegyük fel, hogy "a"-ra igaz az állítás. Tegyük fel hogy "k"-ig igaz az állítás. Tegyük fel, hogy az állítás igaz formula_20-ra. Attól függetlenül, hogy melyik állítás igaz, Burgoyne saratogai veresége és fegyverletétele végletesen megváltoztatta a háború erőviszonyait. Két állítás kondicionális összekapcsolásából következtetünk arra, hogy a két állítás fordított sorrendű negáltja is igaz. Bíróság elé állítás

A bíróság elé állítás a büntetőeljárás egyik jogintézménye. Tegyük fel tehát, hogy az állítás igaz formula_4-ra. Általánosabban ez az állítás igaz, amennyiben ("H"² · ["M"]) integrálható. Minden "n"-re belátjuk, hogyha az állítás tetszőleges "n" lóból álló ménesre igaz, akkor az állítás igaz tetszőleges, "n"+1 lóból álló ménesre is. Ha egy ilyen állítás igaz a "C" síkon, akkor a duális állítás teljesül a "C"* duális síkon. Tegyük fel, hogy minden k < formula_5-ra igaz az állítás. Hasonlóan, ha belátjuk, hogy a halmazelmélet ZFC axiómarendszerének minden modelljében igaz egy állítás, akkor az az állítás bizonyítható ZFC-ből. Igazoljuk, hogy ha formula_12-re igaz az állítás, akkor formula_13-re is igaz. Igazoljuk, hogy ha formula_12-re igaz az állítás, akkor formula_40-re is igaz. A termelési tényezők árai a vállalat költségeit befolyásolják. A ¬"A" állítás akkor igaz, amikor az "A" állítás nem igaz, és akkor nem igaz, amikor az "A" állítás igaz. Ezen keresztül fokozott keresletet támasztanak a termelési tényezők piacán, ahol ezáltal emelkednek az árak, begyűrűzve fogyasztási cikkek piacára ugyancsak áremelkedést indukálva. Melyik állítás a valószínűbb? A fenti három állítás közül egyik sem igaz a konvex sokszögekre. Attól függetlenül, hogy melyik állítás igaz, Burgoyne saratogai veresége és fegyverletétele végletesen megváltoztatta a háború erőviszonyait. A művelet eredménye abban az esetben igaz, amikor A állítás és B állítás is igaz, vagy amikor sem az A sem a B állítás nem igaz. Melyik az igaz? Ha az erősebb állítás igaz, igaz a gyengébb is. Az érintett iparágakra jellemző a termelési tényezők alacsony helyettesíthetősége. Értékelméletében, ahol az értéket a jövedelmek határozzák meg, a profit termelési költségként jelenik meg. A tétel ebben a formájában ugyan csak valószínűsíti, hogy két állítás közül melyik az igaz, de van olyan olvasata is, amelyik a mai értelemben vett tudományos gondolkodásnak is megfelel. Az utóbbi állítás minden hangolásra igaz. Ha n = 2 az állítás igaz. Később kiderült, az állítás nem igaz. A termelési tényezők kereslete az általuk előállított javak keresletéből származtatható. Ugyanis ha minden állítás és tagadás közül az egyik mindig igaz, a másik mindig téves, akkor például az állítás szükségszerűen igaz, és akkor az állításnak megfelelő esemény is szükségszerűen következik be. A gazdasági folyamatot a termelési tényezők harmonikus együttműködésének tartja. Ha ennek az egyenletrendszernek a megoldása létezik és egyértelmű, megkapjuk a termelési tényezők profitmaximalizáló szintjét az árak függvényében, vagyis a vállalat "tényezőkeresleti függvényeit": formula_18. Tegyük fel, hogy "a"-ra igaz az állítás. A legfőbb termelési tényezők (föld, tőke) állami tulajdont képeznek. A jártasság ahhoz kell, hogy mérlegelni tudjuk, hogy a tényezők közül melyik segít a szabatos érték megállapításában. Munkaerő

A munkaerő mint közgazdasági fogalom a termelési tényezők egyike. Szerinte a vállalkozói nyereség jutalom a termelési tényezők racionális egyesítéséért. A számvitelben (és néha a vállalat-gazdaságtanban is) a költséget a felhasznált termelési tényezők bekerülési értékének (kissé pontatlanul leegyszerűsítve: "vételárának") segítségével számítjuk ki. A ¬"A" állítás akkor igaz, amikor az "A" állítás nem igaz, és akkor nem igaz, amikor az "A" állítás igaz. Ezen keresztül fokozott keresletet támasztanak a termelési tényezők piacán, ahol ezáltal emelkednek az árak, begyűrűzve fogyasztási cikkek piacára ugyancsak áremelkedést indukálva. Melyik állítás a valószínűbb? A fenti három állítás közül egyik sem igaz a konvex sokszögekre. Attól függetlenül, hogy melyik állítás igaz, Burgoyne saratogai veresége és fegyverletétele végletesen megváltoztatta a háború erőviszonyait. A művelet eredménye abban az esetben igaz, amikor A állítás és B állítás is igaz, vagy amikor sem az A sem a B állítás nem igaz. Melyik az igaz? Ha az erősebb állítás igaz, igaz a gyengébb is. Az érintett iparágakra jellemző a termelési tényezők alacsony helyettesíthetősége. Értékelméletében, ahol az értéket a jövedelmek határozzák meg, a profit termelési költségként jelenik meg. A termelési tényezők árai a vállalat költségeit befolyásolják. A tétel ebben a formájában ugyan csak valószínűsíti, hogy két állítás közül melyik az igaz, de van olyan olvasata is, amelyik a mai értelemben vett tudományos gondolkodásnak is megfelel. Az utóbbi állítás minden hangolásra igaz. Ha n = 2 az állítás igaz. Később kiderült, az állítás nem igaz. A termelési tényezők kereslete az általuk előállított javak keresletéből származtatható. Ugyanis ha minden állítás és tagadás közül az egyik mindig igaz, a másik mindig téves, akkor például az állítás szükségszerűen igaz, és akkor az állításnak megfelelő esemény is szükségszerűen következik be. A gazdasági folyamatot a termelési tényezők harmonikus együttműködésének tartja. Tegyük fel, hogy "a"-ra igaz az állítás. A legfőbb termelési tényezők (föld, tőke) állami tulajdont képeznek. A jártasság ahhoz kell, hogy mérlegelni tudjuk, hogy a tényezők közül melyik segít a szabatos érték megállapításában. Munkaerő

A munkaerő mint közgazdasági fogalom a termelési tényezők egyike. Szerinte a vállalkozói nyereség jutalom a termelési tényezők racionális egyesítéséért. Vevőként nehéz volt belépni – meg kellett fizetnie az árat. E gondolatokra alapozza termelési tényezők elméletét, amelyben tagadja a kizsákmányolást. A ¬"A" állítás akkor igaz, amikor az "A" állítás nem igaz, és akkor nem igaz, amikor az "A" állítás igaz. Melyik állítás a valószínűbb? A művelet eredménye abban az esetben igaz, amikor A állítás és B állítás is igaz, vagy amikor sem az A sem a B állítás nem igaz. Az utóbbi állítás minden hangolásra igaz. Ha n = 2 az állítás igaz. Később kiderült, az állítás nem igaz. A fenti három állítás közül egyik sem igaz a konvex sokszögekre. Ha az erősebb állítás igaz, igaz a gyengébb is. Tegyük fel, hogy "a"-ra igaz az állítás. Tegyük fel hogy "k"-ig igaz az állítás. Tegyük fel, hogy az állítás igaz formula_20-ra. Ez az állítás vagy igaz lesz vagy sem. Attól függetlenül, hogy melyik állítás igaz, Burgoyne saratogai veresége és fegyverletétele végletesen megváltoztatta a háború erőviszonyait. Két állítás kondicionális összekapcsolásából következtetünk arra, hogy a két állítás fordított sorrendű negáltja is igaz. Ugyanis ha minden állítás és tagadás közül az egyik mindig igaz, a másik mindig téves, akkor például az állítás szükségszerűen igaz, és akkor az állításnak megfelelő esemény is szükségszerűen következik be. Tegyük fel tehát, hogy az állítás igaz formula_4-ra. Általánosabban ez az állítás igaz, amennyiben ("H"² · ["M"]) integrálható. Mivel egy állítás és annak tagadása között az egyik mindenképp "igaz", ezért a "vagy" relációba hozott összetett állítás nyilvánvalóan mindig "igaz", azaz tautológia. Minden "n"-re belátjuk, hogyha az állítás tetszőleges "n" lóból álló ménesre igaz, akkor az állítás igaz tetszőleges, "n"+1 lóból álló ménesre is. Ha egy ilyen állítás igaz a "C" síkon, akkor a duális állítás teljesül a "C"* duális síkon. Tegyük fel, hogy minden k < formula_5-ra igaz az állítás. Hasonlóan, ha belátjuk, hogy a halmazelmélet ZFC axiómarendszerének minden modelljében igaz egy állítás, akkor az az állítás bizonyítható ZFC-ből. Igazoljuk, hogy ha formula_12-re igaz az állítás, akkor formula_13-re is igaz. Igazoljuk, hogy ha formula_12-re igaz az állítás, akkor formula_40-re is igaz. Igazoljuk, hogy ha formula_12-re igaz az állítás, akkor formula_40-re is igaz.