Ritka fajunk, csak a magasabb hegységeinkben találhatjuk meg: 
fekete bodza vörös bodza veresgyűrűsom húsos som
A B C D
Magyarországon csak a magasabb hegységeinkben fordul elő. A Kárpát-medencében csak szórványosan, magasabb hegységeinkben nő. Előfordulása nagyon ritka; főként régebbi családnevekben találhatjuk meg. Ezt a ritka növénytársulást a Szarvas-hegy gerincén találhatjuk meg. Fekete bodza

A fekete bodza, vagy festőbodza "(Sambucus nigra)" a bodza "(Sambucus)" nemzetség egyik, a Kárpát-medencében is elterjedt faja. Bodza (növénynemzetség)

A bodza "(Sambucus)" (népies nevei: bocfa, csete, fái bodza, fekete bodza) egyes rendszertanokban a pézsmaboglárfélék "(Adoxaceae)" családjának egyik növénynemzetsége. A terület rovarfaunájában a Duna–Tisza közi hátság ritka fajait találhatjuk meg (pl. Magyarországon ritka, csak az Alpokalján, illetve az Északi-középhegységben magasabb régióiban található meg. A földi bodza azonban lágyszárú (és nem fásszárú), legfeljebb 2 méter magasra nő meg (a fekete bodza ennél általában nagyobb), kellemetlen szagú virágzatában a portokok vörösek (a fekete bodza kellemes illatú virágzatában a portokok sárgák), termései ugyanúgy felállók mint virágzatai (a fekete bodza felálló virágzataiból lecsüngő termések fejlődnek). Ma már csak kisebb foltokban találhatjuk meg. Ebben a névadó babér mellett számos más, igen ritka, illetve endemikus növényfaj képviselőit találhatjuk meg. A cserjeszint jellemző faja a fekete bodza "(Sambucus nigra)". Az akácos cserjeszintjére leginkább a fekete bodza a jellemző. A cserjeszintben társulásalkotó a zselnice meggy és a fekete bodza. A fekete bodza a Kárpát medencében mindenhol előfordul, főleg az erdőkben. Leggyakrabban magasabb területeken találhatjuk meg, amelyeknek jó a vízelvezető képessége, ritkán fordul elő alacsonyabban fekvő részeken, patakok mentén. Az erdőt fekete bodza, ostorménfa, kányafa, galagonya és egyéb cserjék szegélyezik. Bodza (keresztnév)

A Bodza női név magyar eredetű, bodza nevéből ered. Jelenleg a legveszélyeztetettebb fajunk. "(Sambucus nigra)"

A fekete bodza gyógyászatban felhasználható része a virágzata és a bogyója. Bokrok közül megtalálható a fekete bodza, galagonya, som, fagyal, kányabangita és a szeder. A fekete bodza ("Sambucus nigra") őshonos növényünk, ám itteni gyakorisága antropogén hatást jelez. A kifejlett álcincérek nagy része pollenfogyasztó; ezeket főleg tavasszal lágyszárú növények (fészkesvirágzatúak, ernyősvirágzatúak), virágzó cserjék és fák (bodza, berkenye, kőris) virágzatán találhatjuk. Az alábbi zenéket találhatjuk meg: Esetenként szobor posztamenseken találhatjuk meg. Magyarországon csak a magasabb hegységeinkben fordul elő. A Kárpát-medencében csak szórványosan, magasabb hegységeinkben nő. Előfordulása nagyon ritka; főként régebbi családnevekben találhatjuk meg. Ezt a ritka növénytársulást a Szarvas-hegy gerincén találhatjuk meg. A terület rovarfaunájában a Duna–Tisza közi hátság ritka fajait találhatjuk meg (pl. Magyarországon ritka, csak az Alpokalján, illetve az Északi-középhegységben magasabb régióiban található meg. Ma már csak kisebb foltokban találhatjuk meg. Fajunk a Nemzeti Vörös Könyvbe nincs beírva, a Nemzeti Vörös Lista a "Sebezhető" (VU) kategóriába sorolja. Ebben a névadó babér mellett számos más, igen ritka, illetve endemikus növényfaj képviselőit találhatjuk meg. A vörös szín többnyire csak az állat fején tűnik fel; a tiszta vörös agáma ritka. Leggyakrabban magasabb területeken találhatjuk meg, amelyeknek jó a vízelvezető képessége, ritkán fordul elő alacsonyabban fekvő részeken, patakok mentén. Bodza (keresztnév)

A Bodza női név magyar eredetű, bodza nevéből ered. Jelenleg a legveszélyeztetettebb fajunk. Még nem említett, védett fásszárú fajok: molyhos nyír "(Betula pubescens)", havasi éger (zöld éger, "Alnus viridis"), vörös bodza (fürtös bodza, "Sambucus racemosa"). A kifejlett álcincérek nagy része pollenfogyasztó; ezeket főleg tavasszal lágyszárú növények (fészkesvirágzatúak, ernyősvirágzatúak), virágzó cserjék és fák (bodza, berkenye, kőris) virágzatán találhatjuk. Az alábbi zenéket találhatjuk meg: Esetenként szobor posztamenseken találhatjuk meg. Halogének csak magasabb hőmérsékleten támadják meg. A drift gyökerét Japánban találhatjuk meg. Itt találhatjuk meg a serték gyökereit. Bodza (növénynemzetség)

A bodza "(Sambucus)" (népies nevei: bocfa, csete, fái bodza, fekete bodza) egyes rendszertanokban a pézsmaboglárfélék "(Adoxaceae)" családjának egyik növénynemzetsége. Magyarországon nagyon ritka, csak a tőzeglápokban található meg. 3,5 km-es letéréssel találhatjuk meg. 1499-ben "Crasych" néven találhatjuk meg. Fakéreg, moha alatt találhatjuk meg leggyakrabban. Magyarországon csak a magasabb hegységeinkben fordul elő. A Kárpát-medencében csak szórványosan, magasabb hegységeinkben nő. Előfordulása nagyon ritka; főként régebbi családnevekben találhatjuk meg. Ezt a ritka növénytársulást a Szarvas-hegy gerincén találhatjuk meg. A terület rovarfaunájában a Duna–Tisza közi hátság ritka fajait találhatjuk meg (pl. Magyarországon ritka, csak az Alpokalján, illetve az Északi-középhegységben magasabb régióiban található meg. Ma már csak kisebb foltokban találhatjuk meg. Ebben a névadó babér mellett számos más, igen ritka, illetve endemikus növényfaj képviselőit találhatjuk meg. Leggyakrabban magasabb területeken találhatjuk meg, amelyeknek jó a vízelvezető képessége, ritkán fordul elő alacsonyabban fekvő részeken, patakok mentén. Jelenleg a legveszélyeztetettebb fajunk. Az alábbi zenéket találhatjuk meg: Esetenként szobor posztamenseken találhatjuk meg. Halogének csak magasabb hőmérsékleten támadják meg. A drift gyökerét Japánban találhatjuk meg. Itt találhatjuk meg a serték gyökereit. Magyarországon nagyon ritka, csak a tőzeglápokban található meg. 3,5 km-es letéréssel találhatjuk meg. 1499-ben "Crasych" néven találhatjuk meg. Fakéreg, moha alatt találhatjuk meg leggyakrabban. Ezeket történelmi, mitikus szövegekben találhatjuk meg. Magasabb természetes fogyás csak Miskolcon figyelhető meg. Őt a szomszédos településen, Klamathban találhatjuk meg. A vékony falú bábbölcsőt sziklafalakon találhatjuk meg. Ezt ma a gyülekezet imaházában találhatjuk meg. A statisztikai elemzések/analyze menüpontban találhatjuk meg. Magyarországon csak a magasabb hegységeinkben fordul elő. A Kárpát-medencében csak szórványosan, magasabb hegységeinkben nő. Előfordulása nagyon ritka; főként régebbi családnevekben találhatjuk meg. Ezt a ritka növénytársulást a Szarvas-hegy gerincén találhatjuk meg. Az épület északi bejáratánál egy húsos som érdemel figyelmet. Húsos som

A húsos som "(Cornus mas)," a somfélék "(Cornaceae)" családjába tartozó, egész Európában, így a Kárpát-medencében is elterjedt, 3–7 méter magasra növő cserje. Az erdei gyümölcsök közül van vadalma, ehető sárga termésű som, húsos som, berkenye, galagonya, kökény, bodza, gyepűrózsa. Később a szárazabb cseres-tölgyesekből, mezei juhar-húsos som társulásokból is leírták. A terület rovarfaunájában a Duna–Tisza közi hátság ritka fajait találhatjuk meg (pl. Magyarországon ritka, csak az Alpokalján, illetve az Északi-középhegységben magasabb régióiban található meg. Ma már csak kisebb foltokban találhatjuk meg. Ötzi, a gleccsermúmia tegezében talált nyílvesszők ostorménfa és húsos som "(Cornus mas)" ágaiból készültek. Ebben a névadó babér mellett számos más, igen ritka, illetve endemikus növényfaj képviselőit találhatjuk meg. A cserjeszintben gyakori a mogyoró, a húsos som, a galagonya, a kökény és a vadrózsa. Cserjeszintjét a húsos som "(Cornus mas)", a galagonya és a mezei juhar "(Acer campestre)" alkotja. A cserjeszintben a galagonya, fagyal, ostorménbangita, húsos som, csíkos kecskerágó és kökény érzi jól magát. Leggyakrabban magasabb területeken találhatjuk meg, amelyeknek jó a vízelvezető képessége, ritkán fordul elő alacsonyabban fekvő részeken, patakok mentén. Hernyója ennek megfelelően évente kétszer aknáz a húsos som "(Cornus mas)" leveleiben: először június–júliusban, majd szeptember–októberben. A cserjék közül: a fekete bodza, a vadrózsa, a galagonya, a kökény és főleg Alsóhencsén a húsos som említhető. Jelenleg a legveszélyeztetettebb fajunk. Gyakoribb fajai ezeknek a társulásoknak a budai berkenye, az ostorménfa, a húsos som, a bibircses kecskerágó, a korai juhar, stb. Az alábbi zenéket találhatjuk meg: Esetenként szobor posztamenseken találhatjuk meg. Halogének csak magasabb hőmérsékleten támadják meg. A drift gyökerét Japánban találhatjuk meg.