Levele visszás tojásdad, a levél felső része gyakran háromkaréjú. 
Hegyi szil Simalevelű mezei szil Érdes levelű mezei szil Vénic-szil
A B C D
Levele három tojásdad vagy visszás tojásdad, 10 cm hosszú, sötétzöld levélkéből összetettek. Termés visszás tojásdad, az alsó része háromélű. Hegyi szil

A hegyi szil "(Ulmus glabra)" a szilfafélék "(Ulmaceae)" családjának szil "(Ulmus)" nemzetségébe tartozó, tojásdad vagy terebélyes koronájú, lombhullató fa. Bőrnemű levelei visszás tojásdad alakúak, örökzöldek. A két mag kicsiny, ferdén visszás tojásdad. Sötétzöld levele tojásdad vagy lándzsás. Levele tojásdad vagy lándzsás, sötétzöld. Levele elliptikus vagy fordított tojásdad. Levele tojásdad alakú és mélyzöld. A virágok mézajka ép, visszás tojásdad, a lepellevelek 1 cm hosszúak. Levele sötétzöld, tojásdad, fényes, kiemelkedő erekkel. Virágzata hosszúkás, szaggatott füzér, melyben a visszás-tojásdad alakú füzérkék ülők. Termése becőke, elliptikus-visszás tojásdad, kissé domború, rekeszei két-vagy többmagvúak. Levele tojásdad alakúak, termése tokban fejlődik ki. A mezei szil és a hegyi szil "(Ulmus glabra)" természetes hibridje a holland szil (U. x hollandica). Levelei 2–7 mm hosszú, kerekded, vagy visszás-tojásdad alakú, átellenes állásúak. Hazánkban a legjellemzőbbek:



A mezei szil és a hegyi szil természetes hibridje a holland szil (U. x hollandica). A 3-5 levélhasáb rombos-visszás tojásdad, szeldelt, élük durván fűrészelt, sertében végződő. A virágos (azaz termékeny, fertilis) murvalevelek alakja széles–visszás tojásdad, csúcsa röviden kihegyesedő. Gyakran háromkaréjú és színes, lepelszerű. Levelei szórt állásúak, lándzsás, visszás tojásdad alakúak, vagy elliptikusak, hosszuk 4–9 cm. Júdás levele

Júdás levele a Biblia újszövetségi iratainak részét képező levél. Levelei kopaszok vagy csillagszőrösek, a levéllemeze visszás-tojásdad, a levélalap két fülcimpa alakban végződik. Fényes, halványzöld, széles tojásdad levele 25–30 cm hosszú. Levelei 5–10 cm hosszúak, elliptikus, visszás tojásdad vagy hosszúkás alakúak, csúcsuk erősen kihegyezett. Levele három tojásdad vagy visszás tojásdad, 10 cm hosszú, sötétzöld levélkéből összetettek. Termés visszás tojásdad, az alsó része háromélű. Bőrnemű levelei visszás tojásdad alakúak, örökzöldek. A két mag kicsiny, ferdén visszás tojásdad. Elegyfái pedig a vadcseresznye, mezei szil, magyar kőris, mezei juhar. Mezei szil

A mezei szil "(Ulmus minor)" a rózsavirágúak "(Rosales)" rendjébe, ezen belül a szilfafélék "(Ulmaceae)" családjába tartozó faj. Sötétzöld levele tojásdad vagy lándzsás. Levele tojásdad vagy lándzsás, sötétzöld. Levele elliptikus vagy fordított tojásdad. Levele tojásdad alakú és mélyzöld. Hegyi szil "(Ulmus glabra)", mezei szil "(Ulmus minor)", vénic-szil "(Ulmus laevis)", angol szil "(Ulmus procera)", szibériai szil "(Ulmus pumila)", holland szil "(Ulmus x hollandica)", kínai szil "(Ulmus parvifolia)", japán szil "(Ulmus japonica)", japán gyertyánszil "(Zelkova serrata)", kaukázusi gyertyánszil "(Zelkova carpinifolia)"

A mezei szil értékes ipari fa. A mezei szil és a hegyi szil "(Ulmus glabra)" természetes hibridje a holland szil (U. x hollandica). Hazánkban a legjellemzőbbek:



A mezei szil és a hegyi szil természetes hibridje a holland szil (U. x hollandica). A virágok mézajka ép, visszás tojásdad, a lepellevelek 1 cm hosszúak. Levele sötétzöld, tojásdad, fényes, kiemelkedő erekkel. Virágzata hosszúkás, szaggatott füzér, melyben a visszás-tojásdad alakú füzérkék ülők. Hegyi szil

A hegyi szil "(Ulmus glabra)" a szilfafélék "(Ulmaceae)" családjának szil "(Ulmus)" nemzetségébe tartozó, tojásdad vagy terebélyes koronájú, lombhullató fa. Termése becőke, elliptikus-visszás tojásdad, kissé domború, rekeszei két-vagy többmagvúak. A mezei szil mindenekelőtt a nagy európai folyóvölgyekben gyakoribb. A mezei szil 20-30 méter magas lombhullató fa. Levele tojásdad alakúak, termése tokban fejlődik ki. Levelei 2–7 mm hosszú, kerekded, vagy visszás-tojásdad alakú, átellenes állásúak. A völgy nyugati részén egy különleges fafaj, a holland szil is megtalálható, ami a hegyi szil és a mezei szil természetes hibridje. A 3-5 levélhasáb rombos-visszás tojásdad, szeldelt, élük durván fűrészelt, sertében végződő. A virágos (azaz termékeny, fertilis) murvalevelek alakja széles–visszás tojásdad, csúcsa röviden kihegyesedő. Levele három tojásdad vagy visszás tojásdad, 10 cm hosszú, sötétzöld levélkéből összetettek. Termés visszás tojásdad, az alsó része háromélű. Bőrnemű levelei visszás tojásdad alakúak, örökzöldek. A két mag kicsiny, ferdén visszás tojásdad. Elegyfái pedig a vadcseresznye, mezei szil, magyar kőris, mezei juhar. Felálló szára élesen háromélű, a felső része erősen érdes. Mezei szil

A mezei szil "(Ulmus minor)" a rózsavirágúak "(Rosales)" rendjébe, ezen belül a szilfafélék "(Ulmaceae)" családjába tartozó faj. Sötétzöld levele tojásdad vagy lándzsás. Levele tojásdad vagy lándzsás, sötétzöld. Levele elliptikus vagy fordított tojásdad. Levele tojásdad alakú és mélyzöld. Hegyi szil "(Ulmus glabra)", mezei szil "(Ulmus minor)", vénic-szil "(Ulmus laevis)", angol szil "(Ulmus procera)", szibériai szil "(Ulmus pumila)", holland szil "(Ulmus x hollandica)", kínai szil "(Ulmus parvifolia)", japán szil "(Ulmus japonica)", japán gyertyánszil "(Zelkova serrata)", kaukázusi gyertyánszil "(Zelkova carpinifolia)"

A mezei szil értékes ipari fa. A mezei szil és a hegyi szil "(Ulmus glabra)" természetes hibridje a holland szil (U. x hollandica). A levél merev bőrnemű, érdes szőrű. Hazánkban a legjellemzőbbek:



A mezei szil és a hegyi szil természetes hibridje a holland szil (U. x hollandica). A virágok mézajka ép, visszás tojásdad, a lepellevelek 1 cm hosszúak. Levele sötétzöld, tojásdad, fényes, kiemelkedő erekkel. Virágzata hosszúkás, szaggatott füzér, melyben a visszás-tojásdad alakú füzérkék ülők. Háromszögletű feje széles, lapított, háta és végtagjai felső része érdes, szemölcsös. Hegyi szil

A hegyi szil "(Ulmus glabra)" a szilfafélék "(Ulmaceae)" családjának szil "(Ulmus)" nemzetségébe tartozó, tojásdad vagy terebélyes koronájú, lombhullató fa. Termése becőke, elliptikus-visszás tojásdad, kissé domború, rekeszei két-vagy többmagvúak. A spóratok nyele érdes, a tok tojásdad, hosszúkás, kissé hajlott. A mezei szil mindenekelőtt a nagy európai folyóvölgyekben gyakoribb. A mezei szil 20-30 méter magas lombhullató fa. Szára 8–20 cm magas, kevés levelű, levelei lándzsásak vagy keskenyek, visszás tojásdadok. Levele három tojásdad vagy visszás tojásdad, 10 cm hosszú, sötétzöld levélkéből összetettek. Termés visszás tojásdad, az alsó része háromélű. Vénic-szil

A vénic-szil (vénicszil, vénic szil, Vénicfa "Ulmus laevis") a kétszikűek "(Dicotyledonopsida)" osztályának a csalánvirágúak "(Urticales)" rendjébe, ezen belül a szilfafélék "(Ulmaceae)" családjába tartozó fa. pannonica)" és a vénic-szil "(Ulmus laevis)" kerül előtérbe. Bőrnemű levelei visszás tojásdad alakúak, örökzöldek. A két mag kicsiny, ferdén visszás tojásdad. Sötétzöld levele tojásdad vagy lándzsás. Levele tojásdad vagy lándzsás, sötétzöld. Levele elliptikus vagy fordított tojásdad. Levele tojásdad alakú és mélyzöld. E erdők leggyakoribb fafajai a kocsányos tölgy, a magyar kőris, valamint a vénic szil. Jellemző fajafok a nyárfa, vadgesztenye, kocsányos tölgy, fűz és szilfa, különösen a vénic-szil. Hegyi szil "(Ulmus glabra)", mezei szil "(Ulmus minor)", vénic-szil "(Ulmus laevis)", angol szil "(Ulmus procera)", szibériai szil "(Ulmus pumila)", holland szil "(Ulmus x hollandica)", kínai szil "(Ulmus parvifolia)", japán szil "(Ulmus japonica)", japán gyertyánszil "(Zelkova serrata)", kaukázusi gyertyánszil "(Zelkova carpinifolia)"

A mezei szil értékes ipari fa. A virágok mézajka ép, visszás tojásdad, a lepellevelek 1 cm hosszúak. Levele sötétzöld, tojásdad, fényes, kiemelkedő erekkel. Virágzata hosszúkás, szaggatott füzér, melyben a visszás-tojásdad alakú füzérkék ülők. Hegyi szil

A hegyi szil "(Ulmus glabra)" a szilfafélék "(Ulmaceae)" családjának szil "(Ulmus)" nemzetségébe tartozó, tojásdad vagy terebélyes koronájú, lombhullató fa. Termése becőke, elliptikus-visszás tojásdad, kissé domború, rekeszei két-vagy többmagvúak. Levele tojásdad alakúak, termése tokban fejlődik ki. Levelei 2–7 mm hosszú, kerekded, vagy visszás-tojásdad alakú, átellenes állásúak. Uralkodó fafajai a fehér fűz, törékeny fűz, fehér nyár és fekete nyár, vénic-szil és magyar kőris. A 3-5 levélhasáb rombos-visszás tojásdad, szeldelt, élük durván fűrészelt, sertében végződő. A virágos (azaz termékeny, fertilis) murvalevelek alakja széles–visszás tojásdad, csúcsa röviden kihegyesedő. Gyakran háromkaréjú és színes, lepelszerű. Levelei szórt állásúak, lándzsás, visszás tojásdad alakúak, vagy elliptikusak, hosszuk 4–9 cm.