Színtelen, szagtalan, gáz, amely szájával felfelé tartott kémcsőben felfogható :
a kén-dioxid. a szén-dioxid. a neon. a hidrogén. a szén-monoxid.
A B C D E
Színtelen, szagtalan gáz. Szobahőmérsékleten színtelen, szagtalan gáz. Színtelen, szagtalan, gyúlékony gáz. Színtelen, szagtalan gáz, szobahőmérsékleten nem gyúlékony. A nehézmetán színtelen, szagtalan, erősen gyúlékony gáz. Levegőnél kisebb sűrűségű, ezért felfelé száll, szájával lefelé fordított kémcsőben lehet felfogni. Földgáz

A földgáz, amely tiszta formájában színtelen, szagtalan és átlátszó gáz, fosszilis tüzelőanyag. A radon egy színtelen, szagtalan gáz, amely a radioaktív rádium bomlása során szabadul fel. Standard hőmérsékleten és nyomáson az oxigén színtelen, szagtalan gáz. Standard körülmények között színtelen és szagtalan, íztelen, egyatomos gáz. A nitrogén elemi állapotban színtelen, szagtalan, íztelen, kevéssé reakcióképes kétatomos gáz. Szén-monoxid

A szén-monoxid (CO) egy színtelen, szagtalan, íztelen gáz. Színtelen, szagtalan és radioaktív (egészségre ártalmas) nemesgáz; az egyik legnehezebb gáz. Színtelen, szagtalan, nagyobb koncentrációban édeskés szagú, narkotikus hatású gáz, mérgező tulajdonságú. Standard nyomáson és hőmérsékleten színtelen, szagtalan, erősen mérgező, a vízzel lassan reagáló gáz. A szén-dioxid is színtelen és szagtalan, de a levegőnél nehezebb, ezért alul gyűlik össze. Tiszta állapotban majdnem szagtalan, a kalcium-karbidból kifejlesztett gáz szennyezései (foszfor-hidrogén, kén-hidrogén stb.) Tiszta állapotban színtelen, szagtalan. Kén-dioxid

A kén-dioxid (O) egy kémiai vegyület. A GHB „színtelen és szagtalan”. Színtelen, szagtalan, kristályos ionrácsos vegyület. A víz színtelen, szagtalan, íztelen folyadék. Színtelen, szagtalan, kristályos vagy viaszos anyag. Színtelen, áttetsző, íztelen és szagtalan anyag. Színtelen gáz, germánium és fluor vagy germánium-dioxid (GeO) és folysav (HF) reakciójával állítható elő. Szén-monoxid

A szén-monoxid (CO) egy színtelen, szagtalan, íztelen gáz. Színtelen, szagtalan gáz. Szobahőmérsékleten színtelen, szagtalan gáz. Színtelen, szagtalan, gyúlékony gáz. Színtelen, szagtalan gáz, szobahőmérsékleten nem gyúlékony. A szén-dioxid is színtelen és szagtalan, de a levegőnél nehezebb, ezért alul gyűlik össze. A nehézmetán színtelen, szagtalan, erősen gyúlékony gáz. Levegőnél kisebb sűrűségű, ezért felfelé száll, szájával lefelé fordított kémcsőben lehet felfogni. Földgáz

A földgáz, amely tiszta formájában színtelen, szagtalan és átlátszó gáz, fosszilis tüzelőanyag. A radon egy színtelen, szagtalan gáz, amely a radioaktív rádium bomlása során szabadul fel. Standard hőmérsékleten és nyomáson az oxigén színtelen, szagtalan gáz. Standard körülmények között színtelen és szagtalan, íztelen, egyatomos gáz. A nitrogén elemi állapotban színtelen, szagtalan, íztelen, kevéssé reakcióképes kétatomos gáz. Színtelen, szagtalan és radioaktív (egészségre ártalmas) nemesgáz; az egyik legnehezebb gáz. Színtelen, szagtalan, nagyobb koncentrációban édeskés szagú, narkotikus hatású gáz, mérgező tulajdonságú. Ezt a folyamatot a gáz térfogatnövekedése kíséri, amely a szén-dioxid tulajdonképpeni mikrorobbanása. A CER egység a szén-dioxid kvóták egyik fajtája, amely 1 tonna szén-dioxid ekvivalens üvegházhatású gáz kibocsátására jogosítja fel a tulajdonosát. Standard nyomáson és hőmérsékleten színtelen, szagtalan, erősen mérgező, a vízzel lassan reagáló gáz. Szén-dioxid

A szén-dioxid (CO, régi magyar nevén szénéleg) légköri nyomáson légnemű, gáz halmazállapotú vegyület, a szén egyik oxidja. A szén-dioxid üvegházhatású gáz, amely a kutatók 97%-a szerint hozzájárul a globális felmelegedéshez. Az autók Szén-dioxid gáz kibocsátása csak minimálisan fog csökkenni. Tiszta állapotban színtelen, szagtalan. A szén-dioxid gáz értágító hatását 1858-ban Lister írta le. A GHB „színtelen és szagtalan”. Színtelen, szagtalan, kristályos ionrácsos vegyület. Színtelen, szagtalan gáz. Szobahőmérsékleten színtelen, szagtalan gáz. Színtelen, szagtalan, gyúlékony gáz. Színtelen, szagtalan gáz, szobahőmérsékleten nem gyúlékony. A nehézmetán színtelen, szagtalan, erősen gyúlékony gáz. Levegőnél kisebb sűrűségű, ezért felfelé száll, szájával lefelé fordított kémcsőben lehet felfogni. Földgáz

A földgáz, amely tiszta formájában színtelen, szagtalan és átlátszó gáz, fosszilis tüzelőanyag. A radon egy színtelen, szagtalan gáz, amely a radioaktív rádium bomlása során szabadul fel. Standard hőmérsékleten és nyomáson az oxigén színtelen, szagtalan gáz. Standard körülmények között színtelen és szagtalan, íztelen, egyatomos gáz. A nitrogén elemi állapotban színtelen, szagtalan, íztelen, kevéssé reakcióképes kétatomos gáz. Szén-monoxid

A szén-monoxid (CO) egy színtelen, szagtalan, íztelen gáz. Színtelen, szagtalan és radioaktív (egészségre ártalmas) nemesgáz; az egyik legnehezebb gáz. Színtelen, szagtalan, nagyobb koncentrációban édeskés szagú, narkotikus hatású gáz, mérgező tulajdonságú. Standard nyomáson és hőmérsékleten színtelen, szagtalan, erősen mérgező, a vízzel lassan reagáló gáz. Tiszta állapotban színtelen, szagtalan. A GHB „színtelen és szagtalan”. Színtelen, szagtalan, kristályos ionrácsos vegyület. A víz színtelen, szagtalan, íztelen folyadék. Színtelen, szagtalan, kristályos vagy viaszos anyag. Színtelen, áttetsző, íztelen és szagtalan anyag. A nitrogéngáz színtelen, szagtalan, nem reakcióképes anyag. Standard hőmérsékleten és nyomáson az oxigénatomok párosával egymáshoz kötődnek, az így létrejött kétatomos dioxigén (O) színtelen, szagtalan, íztelen gáz. Az aminok sói színtelen, szagtalan, kristályos vegyületek. Színtelen, szagtalan, nem mérgező és nem gyúlékony. Színtelen, szagtalan gáz. Szobahőmérsékleten színtelen, szagtalan gáz. Színtelen, szagtalan, gyúlékony gáz. Színtelen, szagtalan gáz, szobahőmérsékleten nem gyúlékony. A nehézmetán színtelen, szagtalan, erősen gyúlékony gáz. Levegőnél kisebb sűrűségű, ezért felfelé száll, szájával lefelé fordított kémcsőben lehet felfogni. Földgáz

A földgáz, amely tiszta formájában színtelen, szagtalan és átlátszó gáz, fosszilis tüzelőanyag. A radon egy színtelen, szagtalan gáz, amely a radioaktív rádium bomlása során szabadul fel. Standard hőmérsékleten és nyomáson az oxigén színtelen, szagtalan gáz. Standard körülmények között színtelen és szagtalan, íztelen, egyatomos gáz. A nitrogén elemi állapotban színtelen, szagtalan, íztelen, kevéssé reakcióképes kétatomos gáz. Szén-monoxid

A szén-monoxid (CO) egy színtelen, szagtalan, íztelen gáz. Színtelen, szagtalan és radioaktív (egészségre ártalmas) nemesgáz; az egyik legnehezebb gáz. Színtelen, szagtalan, nagyobb koncentrációban édeskés szagú, narkotikus hatású gáz, mérgező tulajdonságú. Tiszta állapotban majdnem szagtalan, a kalcium-karbidból kifejlesztett gáz szennyezései (foszfor-hidrogén, kén-hidrogén stb.) Standard nyomáson és hőmérsékleten színtelen, szagtalan, erősen mérgező, a vízzel lassan reagáló gáz. Hidrogén-fluorid

A hidrogén-fluorid (HF, régiesen fluor-hidrogén) szúrós szagú, színtelen, maró hatású gáz vagy folyadék. Hidrogén-klorid

A hidrogén-klorid színtelen, szúrós szagú, levegőnél nagyobb sűrűségű, mérgező gáz, képlete HCl. A hidrogén-klorid színtelen, szúrós szagú, íztelen, levegőnél nagyobb sűrűségű, mérgező gáz. Tiszta állapotban színtelen, szagtalan. A GHB „színtelen és szagtalan”. Hidrogén-bromid

A hidrogén-bromid (HBr), régies nevén bróm-hidrogén szobahőmérsékleten színtelen, szúrós szagú, levegőn füstölgő, vízben oldódó, mérgező gáz. A hidrogén-klorid-gáz igen alacsony hőmérsékletre lehűtve, nagyobb nyomáson színtelen folyadékká sűríthető. Színtelen, szagtalan, kristályos ionrácsos vegyület. A víz színtelen, szagtalan, íztelen folyadék. Szén-monoxid

A szén-monoxid (CO) egy színtelen, szagtalan, íztelen gáz. Színtelen, szagtalan gáz. Szobahőmérsékleten színtelen, szagtalan gáz. Színtelen, szagtalan, gyúlékony gáz. Színtelen, szagtalan gáz, szobahőmérsékleten nem gyúlékony. Szén-monoxid-mérgezés

A szén-monoxid-mérgezés a szén-monoxid gáz belélegzése következtében fellépő mérgezés, amely akár halálos kimenetelű is lehet. A nehézmetán színtelen, szagtalan, erősen gyúlékony gáz. Levegőnél kisebb sűrűségű, ezért felfelé száll, szájával lefelé fordított kémcsőben lehet felfogni. A szén-monoxid nagyon mérgező gáz. Földgáz

A földgáz, amely tiszta formájában színtelen, szagtalan és átlátszó gáz, fosszilis tüzelőanyag. Nitrogén-monoxid

A nitrogén-monoxid színtelen, vízben rosszul oldódó gáz, szervetlen vegyület. A radon egy színtelen, szagtalan gáz, amely a radioaktív rádium bomlása során szabadul fel. Standard hőmérsékleten és nyomáson az oxigén színtelen, szagtalan gáz. Standard körülmények között színtelen és szagtalan, íztelen, egyatomos gáz. A nitrogén elemi állapotban színtelen, szagtalan, íztelen, kevéssé reakcióképes kétatomos gáz. Színtelen, szagtalan és radioaktív (egészségre ártalmas) nemesgáz; az egyik legnehezebb gáz. Színtelen, szagtalan, nagyobb koncentrációban édeskés szagú, narkotikus hatású gáz, mérgező tulajdonságú. Halálát szén-monoxid-mérgezés okozta: egy barátjánál vendégeskedett, amikor a fűtőberendezés elromlott és a szagtalan, mérgező gáz az alvó Gerulaitis szobájába szivárgott. Standard nyomáson és hőmérsékleten színtelen, szagtalan, erősen mérgező, a vízzel lassan reagáló gáz. Ha a szén-monoxid kéngőzökkel reagál, gáz halmazállapotú karbonil-szulfid keletkezik. Tiszta állapotban színtelen, szagtalan. A szén-dioxid is színtelen és szagtalan, de a levegőnél nehezebb, ezért alul gyűlik össze. A GHB „színtelen és szagtalan”. Színtelen, szagtalan, kristályos ionrácsos vegyület. szén-monoxid).