Melyik állítás igaz?
A Hold forog a saját tengelye körül, de mindig ugyanazon oldalát fordítja a Föld felé. A Hold nem mindig ugyanazon oldalát fordítja a Föld felé. A Hold nem forog a saját tengelye körül, ezért mindig ugyanazon oldalát fordítja a Föld felé.
A B C
Egy másik Föld is kering a Nap körül ugyanazon a pályán, csak gyorsabban forog a saját tengelye körül, így időtorzulást eredményez, időutazás látszatát keltve ezzel. Az árapály-erők hatására a hold keringése kötött, vagyis a Phobosz mindig ugyanazt az oldalát fordítja a bolygó felé (ahogy a Föld Holdja is). Arisztarkhosz azt is kimondta, hogy a Föld a Nap körül kering, miközben saját tengelye körül forog (de ez a nézete nem terjedt el). Cicero egy közlése szerint Theophrasztosz neki tulajdonította azt a tant, hogy a Föld a saját tengelye körül forog. Kikövetkeztette továbbá, hogy a Föld forog a saját tengelye körül és ez okozza a csillagok látszólagos vándorlását az égbolton. A 2006-ban felújított torony belsejében Foucault-inga függ, amellyel bizonyítható, hogy a Föld forog a saját tengelye körül. Oka, hogy Földünk nemcsak saját tengelye körül forog, hanem kering is a Nap körül. A Föld a saját tengelye körül forgó mozgást végez. A fölső henger a saját tengelye körül lassan forog, az alsó veszteg marad. Lényeges tényező, hogy a Föld forog a saját tengelye körül, így egyik felét melegíti a Nap, a másik felét pedig nem. Arisztarkhosz heliocentrikus elméletének egyik követője, Szeleukiai Szeleukusz azt állította, hogy a Föld a saját tengelye körül forog, amely tengely viszont a Nap körül kering. A csillagidő az időnek az a mértéke, melynek használata esetén a Föld egyenletes szögsebességgel forog a tengelye körül. A golyósmalomban egy vízszintes henger található, amely a tengelye körül forog. Megfigyeléseik alapján kijelentették, hogy a Nap is forog a tengelye körül. Mivel a Hold kötött tengelyforgással rendelkezik, a Hold egyik fele mindig a Föld felé tekint. Ez a négy belső bolygó minden bizonnyal kötött tengelyforgású, tehát mindig ugyanazt az oldalát fordítja a napja felé. Mindkét hold keringése a Marshoz kötött, azaz mindig ugyanazon oldalukat mutatják a bolygó felé. A Föld–Hold rendszer a két égitest tömegközéppontja körül kering, amely a Hold kis tömege miatt a Föld belsejében van mindig. a Hold keringését a Föld körül, mintha a Hold a Föld tömegközéppontja körül végezné mozgását. A csavart tollazású (spin wing) nyílvessző a kilövés után a saját tengelye körül forog, a forgásstabilizált vesszővel pontosabb a lövés. Jelenleg, amíg a Föld megkerüli a Napot, addig nagyjából 366,26-szor megfordul saját tengelye körül. Az alsó, "discomandibularis" üregben forgó mozgás történik egy harántirányú tengely körül (az állkapocs feje "(caput mandibulae)" előrefelé forog a saját tengelye körül). Ő volt az első olyan gondolkodó, aki ahelyett, hogy az égboltot „forgatta volna” a Föld körül, azt hirdette, hogy az égbolt mozdulatlan, és a gömb alakú Föld forog tengelye körül. A Nap közel tökéletes gömb alakú égitest, amely saját tengelye körül forog, így a hidrosztatikai egyensúlyban levő gömb fizikai megtestesülése. A Hold a Föld–Hold rendszer tömegközéppontja körül kering. Az árapály-erők hatására a hold keringése kötött, vagyis a Phobosz mindig ugyanazt az oldalát fordítja a bolygó felé (ahogy a Föld Holdja is). A ¬"A" állítás akkor igaz, amikor az "A" állítás nem igaz, és akkor nem igaz, amikor az "A" állítás igaz. Mivel a Hold kötött tengelyforgással rendelkezik, a Hold egyik fele mindig a Föld felé tekint. Ez a négy belső bolygó minden bizonnyal kötött tengelyforgású, tehát mindig ugyanazt az oldalát fordítja a napja felé. Mindkét hold keringése a Marshoz kötött, azaz mindig ugyanazon oldalukat mutatják a bolygó felé. Nem mindig könnyű eldönteni, egy objektum-pár melyik tagja a hold. Melyik állítás a valószínűbb? A művelet eredménye abban az esetben igaz, amikor A állítás és B állítás is igaz, vagy amikor sem az A sem a B állítás nem igaz. Később kiderült, az állítás nem igaz. A Pluto forgási és a Charon keringési ideje pontosan megegyezik (6,387 nap), tehát a Charon keringése kötött, vagyis mindig ugyanazt az oldalukat mutatják egymás felé (hasonló a helyzet a Föld és a Hold esetén is - ám míg itt csak a Hold mutatja mindig ugyanazt az oldalát a Föld felé, a Pluto és a Charon esetében ez kölcsönös). Mivel egy állítás és annak tagadása között az egyik mindenképp "igaz", ezért a "vagy" relációba hozott összetett állítás nyilvánvalóan mindig "igaz", azaz tautológia. Attól függetlenül, hogy melyik állítás igaz, Burgoyne saratogai veresége és fegyverletétele végletesen megváltoztatta a háború erőviszonyait. Az érdekes az a dologban, hogy még mindig nem tudunk egyetlen prímet sem, amire igaz az állítás. Ugyanis ha minden állítás és tagadás közül az egyik mindig igaz, a másik mindig téves, akkor például az állítás szükségszerűen igaz, és akkor az állításnak megfelelő esemény is szükségszerűen következik be. A Föld–Hold rendszer a két égitest tömegközéppontja körül kering, amely a Hold kis tömege miatt a Föld belsejében van mindig. A két hold egymást legjobban megközelítő találkozása a Szaturnusznak mindig ugyanazon az oldalán történik. Ha az erősebb állítás igaz, igaz a gyengébb is. A kialakított ellipszispálya eredményeként lefényképezte a Hold Földről nem látható oldalát. Melyik az igaz? Az állítás, miszerint Parker soha nem tanult zenét, egyszerűen nem igaz. Egy állítás és tagadása nem lehet egyszerre igaz (ellentmondásmentesség elve). Az utóbbi állítás minden hangolásra igaz. Ha n = 2 az állítás igaz. Az árapályerők hatására szinkron módon kering, mindig ugyanazt az oldalát mutatja a Szaturnusz felé. Az árapályerők hatására szinkron módon kering, mindig ugyanazt az oldalát mutatja a Szaturnusz felé. Egy másik Föld is kering a Nap körül ugyanazon a pályán, csak gyorsabban forog a saját tengelye körül, így időtorzulást eredményez, időutazás látszatát keltve ezzel. Az árapály-erők hatására a hold keringése kötött, vagyis a Phobosz mindig ugyanazt az oldalát fordítja a bolygó felé (ahogy a Föld Holdja is). Arisztarkhosz azt is kimondta, hogy a Föld a Nap körül kering, miközben saját tengelye körül forog (de ez a nézete nem terjedt el). Lényeges tényező, hogy a Föld forog a saját tengelye körül, így egyik felét melegíti a Nap, a másik felét pedig nem. Cicero egy közlése szerint Theophrasztosz neki tulajdonította azt a tant, hogy a Föld a saját tengelye körül forog. Kikövetkeztette továbbá, hogy a Föld forog a saját tengelye körül és ez okozza a csillagok látszólagos vándorlását az égbolton. A 2006-ban felújított torony belsejében Foucault-inga függ, amellyel bizonyítható, hogy a Föld forog a saját tengelye körül. Oka, hogy Földünk nemcsak saját tengelye körül forog, hanem kering is a Nap körül. A Föld a saját tengelye körül forgó mozgást végez. A fölső henger a saját tengelye körül lassan forog, az alsó veszteg marad. Arisztarkhosz heliocentrikus elméletének egyik követője, Szeleukiai Szeleukusz azt állította, hogy a Föld a saját tengelye körül forog, amely tengely viszont a Nap körül kering. A csillagidő az időnek az a mértéke, melynek használata esetén a Föld egyenletes szögsebességgel forog a tengelye körül. Galilei tanítása szerint a Föld forog a Nap körül (ezért elítélik, de tanait nem vonja vissza). A ¬"A" állítás akkor igaz, amikor az "A" állítás nem igaz, és akkor nem igaz, amikor az "A" állítás igaz. A golyósmalomban egy vízszintes henger található, amely a tengelye körül forog. Megfigyeléseik alapján kijelentették, hogy a Nap is forog a tengelye körül. Mivel a Hold kötött tengelyforgással rendelkezik, a Hold egyik fele mindig a Föld felé tekint. Ez a négy belső bolygó minden bizonnyal kötött tengelyforgású, tehát mindig ugyanazt az oldalát fordítja a napja felé. A Föld forgása a tengelye körül nem egyszerű forgómozgás, mivel a Föld forgástengelyének iránya nem állandó. Mindkét hold keringése a Marshoz kötött, azaz mindig ugyanazon oldalukat mutatják a bolygó felé. Mivel egy állítás és annak tagadása között az egyik mindenképp "igaz", ezért a "vagy" relációba hozott összetett állítás nyilvánvalóan mindig "igaz", azaz tautológia. Ő volt az első olyan tudós, 1800 évvel Kopernikusz előtt azt tanította, hogy a Föld a Nap körül kering és saját tengelye körül forog – maga a Nap pedig nem istenség, hanem csak egy izzó kőgolyó. A Föld–Hold rendszer a két égitest tömegközéppontja körül kering, amely a Hold kis tömege miatt a Föld belsejében van mindig. a Hold keringését a Föld körül, mintha a Hold a Föld tömegközéppontja körül végezné mozgását. A csavart tollazású (spin wing) nyílvessző a kilövés után a saját tengelye körül forog, a forgásstabilizált vesszővel pontosabb a lövés.