A fémek reakcióira vonatkozó állítások közül melyik igaz?
Az ezüst tömény kénsavoldatban színtelen, szagtalan gáz fejlődése közben oldódik. Az arany oldódik tömény sósavban. Az aranyat csak a tömény salétromsav oldja. A magnézium forró vízben oldódik. A vasat híg és tömény salétromsavoldat is oldja.
A B C D E
Színtelen, szagtalan gáz. Szobahőmérsékleten színtelen, szagtalan gáz. Színtelen, szagtalan, gyúlékony gáz. Színtelen, szagtalan gáz, szobahőmérsékleten nem gyúlékony. A nehézmetán színtelen, szagtalan, erősen gyúlékony gáz. Standard hőmérsékleten és nyomáson az oxigén színtelen, szagtalan gáz. Standard körülmények között színtelen és szagtalan, íztelen, egyatomos gáz. Színtelen, szagtalan és radioaktív (egészségre ártalmas) nemesgáz; az egyik legnehezebb gáz. A nitrogén elemi állapotban színtelen, szagtalan, íztelen, kevéssé reakcióképes kétatomos gáz. Szén-monoxid

A szén-monoxid (CO) egy színtelen, szagtalan, íztelen gáz. Színtelen, szagtalan, nagyobb koncentrációban édeskés szagú, narkotikus hatású gáz, mérgező tulajdonságú. Földgáz

A földgáz, amely tiszta formájában színtelen, szagtalan és átlátszó gáz, fosszilis tüzelőanyag. Standard nyomáson és hőmérsékleten színtelen, szagtalan, erősen mérgező, a vízzel lassan reagáló gáz. Tömény sósavban ón(IV)-klorid, tömény kénsavban ón(IV)-szulfát keletkezése közben oldódik. A radon egy színtelen, szagtalan gáz, amely a radioaktív rádium bomlása során szabadul fel. Kén-hidrogén fejlődése közben oldódik híg savakban. Színtelen, szagtalan, kristályos vegyület, íze a legerősebben "sós" az ismert anyagok közül. Tiszta állapotban színtelen, szagtalan. A GHB „színtelen és szagtalan”. Színtelen, szagtalan, kristályos ionrácsos vegyület. A nitrogén-monoxid az egyik legegyszerűbb biológiai funkcióval rendelkező molekula, gáz halmazállapotú, színtelen, vízben kismértékben oldódik. Oldódik tömény kénsavban is. Tömény kénsavban színtelenül oldódik. Standard hőmérsékleten és nyomáson az oxigénatomok párosával egymáshoz kötődnek, az így létrejött kétatomos dioxigén (O) színtelen, szagtalan, íztelen gáz. Az aminok sói színtelen, szagtalan, kristályos vegyületek. Oldódik tömény sósavban, HI-oldatban, perklórsavban (HClO). A csapadék: 
a, Nem oldódik tömény sósavban sem. Tömény sósavban ón(IV)-klorid, tömény kénsavban ón(IV)-szulfát keletkezése közben oldódik. Ez a legoldhatatlanabb szulfát csapadék, ami még tömény sósavban sem oldódik. A technécium oldódik királyvízben, salétromsavban és tömény kénsavban, de sósavban egyáltalán nem. Levegőn állandó, a levegő oxigénjével nem reagál; sem híg, sem tömény sósavban nem oldódik. Sósavban oldódik. Vízben oldhatatlan, de tömény sósavban feloldódik, ekkor arany(III)-kloriddá alakul. Sósavban, kálilúgban, és híg kénsavban nem oldódik; a királyvíz feloldja, tömény salétromsav germánium-oxiddá oxidálja. Feloldódik tömény kénsavban és sósavban. Sósavban pezsgés nélkül oldódik. Könnyen oldódik sósavban, oldata sárga. a, Híg sósavban nem, 20%-os sósavban kénhidrogén fejlődése közben oldódik. Oldódik tömény kénsavban is. Tömény kénsavban színtelenül oldódik. Oldódik sósavban is, de csak oxigén jelenlétében. Csak királyvízben vagy oxidálószer jelenlétében sósavban oldódik. Sósavban, kénsavban és alkálifém-szulfidokban nem oldódik. Forró, tömény kénsavban lassan oldódik. Oldódik forró, tömény kénsavban is. Leginkább tömény savakban és lúgokban oldódik. b, A csapadék királyvízben (tömény sósav és tömény salétromsav 3:1 arányú keveréke) vagy sósavban oldódik: 
HgS + 4 Br + 4 HO → + + 4 Br + 8 H 
c, (NH)S a csapadékot nem oldja. Már híg sósavban is pezsegve, széndioxid gáz fejlődésével oldódik. Lúgokban az oxidréteg oldhatatlan, kénsavban és sósavban nehezen, salétromsavban könnyen oldódik. Oldódik alkoholban, acetonban, kloroformban, benzolban, továbbá hangyasavban, ecetsavban, sósavban, kénsavban. A salétromsav és a tömény kénsav oldja. a tömény salétromsav) passziválják. A salétromsav és a sósav elegyének neve "aqua regia" (királyvíz) volt, mert arról volt híres, hogy feloldotta az aranyat (a fémek királyát). A híg sósav és salétromsav pezsgés közben oldja. Oxidáló tulajdonságú savak a molibdént oldják, tömény salétromsav azonban passziválja, ezért a híg salétromsav hatásosabb. Előállítható tömény hidrogén-peroxid és vizes salétromsav reakciójával. b, A csapadék királyvízben (tömény sósav és tömény salétromsav 3:1 arányú keveréke) vagy sósavban oldódik: 
HgS + 4 Br + 4 HO → + + 4 Br + 8 H 
c, (NH)S a csapadékot nem oldja. Reakcióképessége alacsony, ezért csak híg salétromsav (HNO), és forró, tömény kénsav (HSO) támadja meg. Kémiailag igen ellenálló, csak a hidrogén-fluorid és a forró, tömény kénsav oldja fel. A nitráláshoz általában használt nitráló elegy (ami tömény kénsav és tömény salétromsav elegye) illetve a tömény salétromsav alkánok esetében nem alkalmazható, mert ezek hatására főként oxidáció, és nem nitrálás megy végbe. Az állítások csak egy igazságértéket vehetnek fel (igaz vagy hamis). Salétromsav melegen oldja, ilyenkor oxálsav (sóskasav) és ecetsav keletkezik. Tömény kénsav hidegen színtelenül oldja; de felmelegítéskor az oldat megbarnul. Tömény kénsav szulfonsavvá alakítja, a vörös füstölgő salétromsav pedig nitro-benzollá. A platonizmus alapfeltevése, hogy a matematikai objektumokra vonatkozó állítások igaz és hamis volta tőlünk függetlenül meghatározott. Oldja a tömény kénsav is, ekkor ólom-hidrogén-szulfáttá alakul. A királyvízként ismert tömény sósav és tömény salétromsav 3:1 arányú elegyében keletkező nitrozil-klorid (NOCl) azonban feloldja. Melyik az igaz? A salétromsav, vagy hétköznapi nevén választóvíz a nemesfémek közül képes feloldani az ezüstöt, de az aranyat és a platinát már nem. Cellulózból állítható elő nitrálósav (tömény kénsav és salétromsav hűtött elegye) segítségével. A sósav, a kénsav és a salétromsav még magasabb hőmérsékleten is alig oldja. Szintén nitrogén-dioxid fejlődik, ha tömény salétromsav a hidrogénnél pozitívabb standardpotenciálú fémekkel reagál. Oxidáló hatásából adódóan a tömény, forró sav még az aranyat is feloldja. Tömény kénsav bizmut(III)-szulfát és kén-dioxid keletkezése közben oldja. Bizonyos fémek (például réz, kalcium, ón, ólom, higany) szulfidjait oldja. Hideg vízben nem, forró vízben oldódik. Vízben oldható, különösen forró vízben oldódik jól. Hideg vízben közepesen, forró vízben nagyon jól oldódik. Hideg vízben rosszul, forró vízben valamelyest jobban oldódik. Hideg vízben, éterben rosszul oldódik, forró vízben jobban oldható. Hideg vízben és etanolban mérsékelten, forró vízben jobban oldódik. Alkoholban nem, forró vízben viszont jól oldódik. Alkoholban nem, forró vízben viszont jól oldódik. Hideg vízben és alkoholban nem oldódik, forró vízben kolloid rendszert képez. Hideg vízben nem oldódik, és forró vízben is csak nagyon lassan. Az oldhatósága hideg vízben kicsi, de forró vízben sokkal jobban oldódik. Forró vízben, alkoholban, etil-acetátban, dimetil-szulfoxidban oldódik. A magnézium-citrát ·14, fehér kristályos por, mely vízben igen könnyen oldódik. Vízben, alkálilúgokban, forró sósavban és forró jégecetben jól, alkoholban és éterben kevéssé oldódik. Hideg vízben, éterben, kloroformban rosszul, forró vízben, alkoholban mérsékelten, alkáli karbonátok oldatában jól oldódik. A kávésav sárga kristályos anyag, amely forró vízben és alkoholban is oldódik. Halványsárga kristályos anyag, mely kevéssé oldódik hideg vízben, acetonban, etil-acetátban és éterben, de jól oldódik forró vízben, alkoholban, kloroformban és híg savakban. A só az arzénsav konjugált bázisa:

Forró vizes oldatból kristályosítható ki hűtéssel, meleg vízben jól oldódik (75,3 g oldódik 100 ml vízben 100 °C-on). Forró vízben, lúgokban és egyes szerves oldószerekben (például alkoholban, kloroformban, éterben) jól oldódik. Vízben oldódik. Vízben oldódik. Oldódik vízben. Vízben oldódik. Hideg vízben 1:3000, forró vízben 1:210, etanolban 1:10, kloroformban 1:45, éterben 1:75 arányban oldódik. Vízben 4,6 ± 0,3 mg/l mennyiségben, forró vízben, savas és lúgos oldatokban jól oldódik, acetonnal, etanollal, toluollal, hexánnal elegyedik. A fémek közül az alumíniumot és a vasat is megtámadja. A salétromsav és a tömény kénsav oldja. A híg sósav és salétromsav pezsgés közben oldja. Oldja a tömény kénsav is, ekkor ólom-hidrogén-szulfáttá alakul. A platonizmus alapfeltevése, hogy a matematikai objektumokra vonatkozó állítások igaz és hamis volta tőlünk függetlenül meghatározott. Híg savakban lassan oldódik, de királyvízben és tömény nátronlúgban gyorsan. A híg savaknak jól ellenáll, de a tömény savak gyengítik. A vegyület oldhatatlan vízben és lúgok híg oldataiban, de tömény lúgoldatokban feloldódik. Oldhatatlan vízben és híg savakban, de tömény savak kis mértékben oldják. Tömény kénsav bizmut(III)-szulfát és kén-dioxid keletkezése közben oldja. Sósavból és híg salétromsavból hidrogént, nitrózus gázokat fejleszt, a tömény oxidáló savak (pl. Lúgok és híg savak alig támadják meg, a tömény sósav sem hat rá. Alig oldódik híg savakban, de tömény vagy meleg sav feloldja. Hidroxidja levegőn sötétedik, lúgokban és híg ammóniában nem, tömény ammóniában azonban oldható. Tömény kénsav hidegen színtelenül oldja; de felmelegítéskor az oldat megbarnul. A tömény kénsav oxidálja a vasat, tömör vas-oxid réteg alakul ki. Kémiailag igen ellenálló, csak a hidrogén-fluorid és a forró, tömény kénsav oldja fel. Bizonyos fémek (például réz, kalcium, ón, ólom, higany) szulfidjait oldja. A forró tömény ásványi savak viszont megtámadják, a hidrogén-fluorid pedig jól oldja. Sósavban, kálilúgban, és híg kénsavban nem oldódik; a királyvíz feloldja, tömény salétromsav germánium-oxiddá oxidálja. Melyik az igaz? Reakcióképessége alacsony, ezért csak híg salétromsav (HNO), és forró, tömény kénsav (HSO) támadja meg. A redukálósorban a hidrogén előtt álló fémek híg savakban hidrogéngáz fejlődése közben oldódnak. (A jobbmodulusokra és jobbideálra vonatkozó analóg állítás is igaz.) Levegőn állandó, a levegő oxigénjével nem reagál; sem híg, sem tömény sósavban nem oldódik.