A következő vegyületek közül melyik tartalmazza a legtöbb heteroatomot (oxigén, nitrogén)?
Glicin Purin Karbamid Glicerin Karbolsav
A B C D E
Pályája során a legjelentősebb eredményeket hozó kutatásai a szerves vegyületek, s különösen a nitrogén heteroatomot tartalmazó heterociklusos vegyületek kémiájára irányultak. (Az azolok öttagú gyűrűs heteroaromás vegyületek, amelyek legalább két heteroatomot tartalmaznak, és ezek legalább egyike nitrogén). Az azolok közé tartozik (az azolok olyan több heteroatomot tartalmazó vegyületek, amelyikben legalább az egyik heteroatom nitrogén). A gyakori 3 tagú heterociklusok az alábbiak:

A két heteroatomot tartalmazóak közé tartoznak:

Egy heteroatomot tartalmazó vegyületek:

Két heteroatomot tartalmazó vegyületek:

Öttagú heterociklusos esetén – aromás jellegük miatt – gyakran stabilabbak a telítetlen vegyületek. Egy heteroatomot tartalmazó vegyületek:

Két heteroatomot tartalmazó vegyületek:

Egy heteroatomot tartalmazó vegyületek:

Azoknak a heterociklusos gyűrűrendszereknek, melyek formálisan egy másik – akár karbociklusos, akár heterociklusos – gyűrűvel való kondenzációval származtathatók, változatos triviális és szabályos neveik vannak. Nitrogén-dioxid keletkezik a nitrogén-monoxid és az oxigén egyesülésekor. A gázbuborékok anyaga lehet hidrogén, nitrogén, oxigén. Ezek: nitrogén, oxigén, foszfor és szén. Ezen vegyületek mindegyikében található egy olyan atom (oxigén, kén vagy nitrogén), mely az aromás gyűrű tagja, és nemkötő elektronpárral rendelkezik. A szén, nitrogén és oxigén atommagok katalizátorként szolgálnak. Heterociklusos vegyület

A heterociklusos vegyületek olyan szerves vegyületek, amelyek egy "gyűrűn" belül legalább egy szénatomot, és a szénen kívül legalább egy másik elem atomját – például kén, oxigén vagy nitrogén – is tartalmazzák. A nátrium-, klorid- és foszfátionok a szervetlen vegyületek egy részéhez – például szénsav, nitrogén, szén-dioxid, víz és oxigén – hasonlóan alapvetően fontosak az élet számára. Az oxigén a nevezéktanban megelőzi a ként, ezért a gyűrűt a kénről nevezzük el tiol-nak, és az oxa- előtaggal jelezzük az oxigén heteroatomot. A szénatomok nemcsak más atomokkal – hidrogén, oxigén, nitrogén, stb. 4% oxigén és 1% nitrogén van, valamint nemesgázok. A nitrogén vegyületek az állati biológia alap építőkövei is egyben. A kísérletben két csoportban vizsgálták az embereket, egyik csoport 80% oxigén, 20% nitrogén összetételű „levegőt” kapott, a másik csoport a normális 30% oxigén, 70% nitrogén elegyet. Nem minden oxidáció égés: a nitrogén és az oxigén egyesülése, azaz a nitrogén oxidációja például endoterm folyamat. Hevítés hatására bomlik, bomlásakor oxigén és nitrogén-oxidok fejlődnek. A karbonilszármazékok közül az amidok a legstabilabbak, ami a nitrogén-szén és szén-oxigén kötések közötti nagy rezonancia stabilitás eredménye. Megállapította, hogy a vas katalizálja a nitrogén és az oxigén egyesülését. A nitrogén-15 a csillagokban levő oxigén-15 béta-bomlásának terméke. Csak a három legnagyobb elektronegativitású elem (fluor, oxigén, nitrogén) képes erre. Csak a három legnagyobb elektronegativitású elem (fluor, oxigén, nitrogén) képes erre. Színképükben megtalálhatók a szén, nitrogén és az oxigén abszorpciós vonalai is. Pályája során a legjelentősebb eredményeket hozó kutatásai a szerves vegyületek, s különösen a nitrogén heteroatomot tartalmazó heterociklusos vegyületek kémiájára irányultak. (Az azolok öttagú gyűrűs heteroaromás vegyületek, amelyek legalább két heteroatomot tartalmaznak, és ezek legalább egyike nitrogén). Az azolok közé tartozik (az azolok olyan több heteroatomot tartalmazó vegyületek, amelyikben legalább az egyik heteroatom nitrogén). A gyakori 3 tagú heterociklusok az alábbiak:

A két heteroatomot tartalmazóak közé tartoznak:

Egy heteroatomot tartalmazó vegyületek:

Két heteroatomot tartalmazó vegyületek:

Öttagú heterociklusos esetén – aromás jellegük miatt – gyakran stabilabbak a telítetlen vegyületek. Egy heteroatomot tartalmazó vegyületek:

Két heteroatomot tartalmazó vegyületek:

Egy heteroatomot tartalmazó vegyületek:

Azoknak a heterociklusos gyűrűrendszereknek, melyek formálisan egy másik – akár karbociklusos, akár heterociklusos – gyűrűvel való kondenzációval származtathatók, változatos triviális és szabályos neveik vannak. Nitrogén-dioxid keletkezik a nitrogén-monoxid és az oxigén egyesülésekor. A gázbuborékok anyaga lehet hidrogén, nitrogén, oxigén. Ezek: nitrogén, oxigén, foszfor és szén. Ezen vegyületek mindegyikében található egy olyan atom (oxigén, kén vagy nitrogén), mely az aromás gyűrű tagja, és nemkötő elektronpárral rendelkezik. A szén, nitrogén és oxigén atommagok katalizátorként szolgálnak. Heterociklusos vegyület

A heterociklusos vegyületek olyan szerves vegyületek, amelyek egy "gyűrűn" belül legalább egy szénatomot, és a szénen kívül legalább egy másik elem atomját – például kén, oxigén vagy nitrogén – is tartalmazzák. A nátrium-, klorid- és foszfátionok a szervetlen vegyületek egy részéhez – például szénsav, nitrogén, szén-dioxid, víz és oxigén – hasonlóan alapvetően fontosak az élet számára. Az oxigén a nevezéktanban megelőzi a ként, ezért a gyűrűt a kénről nevezzük el tiol-nak, és az oxa- előtaggal jelezzük az oxigén heteroatomot. A szénatomok nemcsak más atomokkal – hidrogén, oxigén, nitrogén, stb. 4% oxigén és 1% nitrogén van, valamint nemesgázok. A nitrogén vegyületek az állati biológia alap építőkövei is egyben. A kísérletben két csoportban vizsgálták az embereket, egyik csoport 80% oxigén, 20% nitrogén összetételű „levegőt” kapott, a másik csoport a normális 30% oxigén, 70% nitrogén elegyet. Nem minden oxidáció égés: a nitrogén és az oxigén egyesülése, azaz a nitrogén oxidációja például endoterm folyamat. Hevítés hatására bomlik, bomlásakor oxigén és nitrogén-oxidok fejlődnek. A karbonilszármazékok közül az amidok a legstabilabbak, ami a nitrogén-szén és szén-oxigén kötések közötti nagy rezonancia stabilitás eredménye. Megállapította, hogy a vas katalizálja a nitrogén és az oxigén egyesülését. A nitrogén-15 a csillagokban levő oxigén-15 béta-bomlásának terméke. Csak a három legnagyobb elektronegativitású elem (fluor, oxigén, nitrogén) képes erre. Csak a három legnagyobb elektronegativitású elem (fluor, oxigén, nitrogén) képes erre. Színképükben megtalálhatók a szén, nitrogén és az oxigén abszorpciós vonalai is. Pályája során a legjelentősebb eredményeket hozó kutatásai a szerves vegyületek, s különösen a nitrogén heteroatomot tartalmazó heterociklusos vegyületek kémiájára irányultak. (Az azolok öttagú gyűrűs heteroaromás vegyületek, amelyek legalább két heteroatomot tartalmaznak, és ezek legalább egyike nitrogén). Az azolok közé tartozik (az azolok olyan több heteroatomot tartalmazó vegyületek, amelyikben legalább az egyik heteroatom nitrogén). A gyakori 3 tagú heterociklusok az alábbiak:

A két heteroatomot tartalmazóak közé tartoznak:

Egy heteroatomot tartalmazó vegyületek:

Két heteroatomot tartalmazó vegyületek:

Öttagú heterociklusos esetén – aromás jellegük miatt – gyakran stabilabbak a telítetlen vegyületek. Egy heteroatomot tartalmazó vegyületek:

Két heteroatomot tartalmazó vegyületek:

Egy heteroatomot tartalmazó vegyületek:

Azoknak a heterociklusos gyűrűrendszereknek, melyek formálisan egy másik – akár karbociklusos, akár heterociklusos – gyűrűvel való kondenzációval származtathatók, változatos triviális és szabályos neveik vannak. Az állatok nitrogén anyagcseréje a fehérjékben általában karbamid kiválasztását; míg a nukleinsavakban karbamid és húgysav kiválasztását eredményezi. Nitrogén-dioxid keletkezik a nitrogén-monoxid és az oxigén egyesülésekor. A gázbuborékok anyaga lehet hidrogén, nitrogén, oxigén. Ezek: nitrogén, oxigén, foszfor és szén. Ezen vegyületek mindegyikében található egy olyan atom (oxigén, kén vagy nitrogén), mely az aromás gyűrű tagja, és nemkötő elektronpárral rendelkezik. A szén, nitrogén és oxigén atommagok katalizátorként szolgálnak. Heterociklusos vegyület

A heterociklusos vegyületek olyan szerves vegyületek, amelyek egy "gyűrűn" belül legalább egy szénatomot, és a szénen kívül legalább egy másik elem atomját – például kén, oxigén vagy nitrogén – is tartalmazzák. A nátrium-, klorid- és foszfátionok a szervetlen vegyületek egy részéhez – például szénsav, nitrogén, szén-dioxid, víz és oxigén – hasonlóan alapvetően fontosak az élet számára. Az oxigén a nevezéktanban megelőzi a ként, ezért a gyűrűt a kénről nevezzük el tiol-nak, és az oxa- előtaggal jelezzük az oxigén heteroatomot. A szénatomok nemcsak más atomokkal – hidrogén, oxigén, nitrogén, stb. 4% oxigén és 1% nitrogén van, valamint nemesgázok. A nitrogén vegyületek az állati biológia alap építőkövei is egyben. A kísérletben két csoportban vizsgálták az embereket, egyik csoport 80% oxigén, 20% nitrogén összetételű „levegőt” kapott, a másik csoport a normális 30% oxigén, 70% nitrogén elegyet. Nem minden oxidáció égés: a nitrogén és az oxigén egyesülése, azaz a nitrogén oxidációja például endoterm folyamat. Hevítés hatására bomlik, bomlásakor oxigén és nitrogén-oxidok fejlődnek. A karbonilszármazékok közül az amidok a legstabilabbak, ami a nitrogén-szén és szén-oxigén kötések közötti nagy rezonancia stabilitás eredménye. Megállapította, hogy a vas katalizálja a nitrogén és az oxigén egyesülését. A nitrogén-15 a csillagokban levő oxigén-15 béta-bomlásának terméke. Csak a három legnagyobb elektronegativitású elem (fluor, oxigén, nitrogén) képes erre. Csak a három legnagyobb elektronegativitású elem (fluor, oxigén, nitrogén) képes erre. Pályája során a legjelentősebb eredményeket hozó kutatásai a szerves vegyületek, s különösen a nitrogén heteroatomot tartalmazó heterociklusos vegyületek kémiájára irányultak. (Az azolok öttagú gyűrűs heteroaromás vegyületek, amelyek legalább két heteroatomot tartalmaznak, és ezek legalább egyike nitrogén). Az azolok közé tartozik (az azolok olyan több heteroatomot tartalmazó vegyületek, amelyikben legalább az egyik heteroatom nitrogén). A gyakori 3 tagú heterociklusok az alábbiak:

A két heteroatomot tartalmazóak közé tartoznak:

Egy heteroatomot tartalmazó vegyületek:

Két heteroatomot tartalmazó vegyületek:

Öttagú heterociklusos esetén – aromás jellegük miatt – gyakran stabilabbak a telítetlen vegyületek. Jelen esetben a glicerin (három értékű alkohol) salétromsavas észteréről van szó ahol szén–oxigén–nitrogén kötés található. Egy heteroatomot tartalmazó vegyületek:

Két heteroatomot tartalmazó vegyületek:

Egy heteroatomot tartalmazó vegyületek:

Azoknak a heterociklusos gyűrűrendszereknek, melyek formálisan egy másik – akár karbociklusos, akár heterociklusos – gyűrűvel való kondenzációval származtathatók, változatos triviális és szabályos neveik vannak. Nitrogén-dioxid keletkezik a nitrogén-monoxid és az oxigén egyesülésekor. A gázbuborékok anyaga lehet hidrogén, nitrogén, oxigén. Ezek: nitrogén, oxigén, foszfor és szén. Ezen vegyületek mindegyikében található egy olyan atom (oxigén, kén vagy nitrogén), mely az aromás gyűrű tagja, és nemkötő elektronpárral rendelkezik. A szén, nitrogén és oxigén atommagok katalizátorként szolgálnak. Heterociklusos vegyület

A heterociklusos vegyületek olyan szerves vegyületek, amelyek egy "gyűrűn" belül legalább egy szénatomot, és a szénen kívül legalább egy másik elem atomját – például kén, oxigén vagy nitrogén – is tartalmazzák. A nátrium-, klorid- és foszfátionok a szervetlen vegyületek egy részéhez – például szénsav, nitrogén, szén-dioxid, víz és oxigén – hasonlóan alapvetően fontosak az élet számára. Az oxigén a nevezéktanban megelőzi a ként, ezért a gyűrűt a kénről nevezzük el tiol-nak, és az oxa- előtaggal jelezzük az oxigén heteroatomot. A szénatomok nemcsak más atomokkal – hidrogén, oxigén, nitrogén, stb. 4% oxigén és 1% nitrogén van, valamint nemesgázok. A nitrogén vegyületek az állati biológia alap építőkövei is egyben. A kísérletben két csoportban vizsgálták az embereket, egyik csoport 80% oxigén, 20% nitrogén összetételű „levegőt” kapott, a másik csoport a normális 30% oxigén, 70% nitrogén elegyet. Nem minden oxidáció égés: a nitrogén és az oxigén egyesülése, azaz a nitrogén oxidációja például endoterm folyamat. Hevítés hatására bomlik, bomlásakor oxigén és nitrogén-oxidok fejlődnek. A karbonilszármazékok közül az amidok a legstabilabbak, ami a nitrogén-szén és szén-oxigén kötések közötti nagy rezonancia stabilitás eredménye. Megállapította, hogy a vas katalizálja a nitrogén és az oxigén egyesülését. A nitrogén-15 a csillagokban levő oxigén-15 béta-bomlásának terméke. Csak a három legnagyobb elektronegativitású elem (fluor, oxigén, nitrogén) képes erre. Csak a három legnagyobb elektronegativitású elem (fluor, oxigén, nitrogén) képes erre. Pályája során a legjelentősebb eredményeket hozó kutatásai a szerves vegyületek, s különösen a nitrogén heteroatomot tartalmazó heterociklusos vegyületek kémiájára irányultak. (Az azolok öttagú gyűrűs heteroaromás vegyületek, amelyek legalább két heteroatomot tartalmaznak, és ezek legalább egyike nitrogén). Az azolok közé tartozik (az azolok olyan több heteroatomot tartalmazó vegyületek, amelyikben legalább az egyik heteroatom nitrogén). A gyakori 3 tagú heterociklusok az alábbiak:

A két heteroatomot tartalmazóak közé tartoznak:

Egy heteroatomot tartalmazó vegyületek:

Két heteroatomot tartalmazó vegyületek:

Öttagú heterociklusos esetén – aromás jellegük miatt – gyakran stabilabbak a telítetlen vegyületek. Egy heteroatomot tartalmazó vegyületek:

Két heteroatomot tartalmazó vegyületek:

Egy heteroatomot tartalmazó vegyületek:

Azoknak a heterociklusos gyűrűrendszereknek, melyek formálisan egy másik – akár karbociklusos, akár heterociklusos – gyűrűvel való kondenzációval származtathatók, változatos triviális és szabályos neveik vannak. Nitrogén-dioxid keletkezik a nitrogén-monoxid és az oxigén egyesülésekor. A gázbuborékok anyaga lehet hidrogén, nitrogén, oxigén. Ezek: nitrogén, oxigén, foszfor és szén. Ezen vegyületek mindegyikében található egy olyan atom (oxigén, kén vagy nitrogén), mely az aromás gyűrű tagja, és nemkötő elektronpárral rendelkezik. A szén, nitrogén és oxigén atommagok katalizátorként szolgálnak. Heterociklusos vegyület

A heterociklusos vegyületek olyan szerves vegyületek, amelyek egy "gyűrűn" belül legalább egy szénatomot, és a szénen kívül legalább egy másik elem atomját – például kén, oxigén vagy nitrogén – is tartalmazzák. A nátrium-, klorid- és foszfátionok a szervetlen vegyületek egy részéhez – például szénsav, nitrogén, szén-dioxid, víz és oxigén – hasonlóan alapvetően fontosak az élet számára. Az oxigén a nevezéktanban megelőzi a ként, ezért a gyűrűt a kénről nevezzük el tiol-nak, és az oxa- előtaggal jelezzük az oxigén heteroatomot. A szénatomok nemcsak más atomokkal – hidrogén, oxigén, nitrogén, stb. 4% oxigén és 1% nitrogén van, valamint nemesgázok. A nitrogén vegyületek az állati biológia alap építőkövei is egyben. A kísérletben két csoportban vizsgálták az embereket, egyik csoport 80% oxigén, 20% nitrogén összetételű „levegőt” kapott, a másik csoport a normális 30% oxigén, 70% nitrogén elegyet. Nem minden oxidáció égés: a nitrogén és az oxigén egyesülése, azaz a nitrogén oxidációja például endoterm folyamat. Hevítés hatására bomlik, bomlásakor oxigén és nitrogén-oxidok fejlődnek. A karbonilszármazékok közül az amidok a legstabilabbak, ami a nitrogén-szén és szén-oxigén kötések közötti nagy rezonancia stabilitás eredménye. Megállapította, hogy a vas katalizálja a nitrogén és az oxigén egyesülését. A nitrogén-15 a csillagokban levő oxigén-15 béta-bomlásának terméke. Csak a három legnagyobb elektronegativitású elem (fluor, oxigén, nitrogén) képes erre. Csak a három legnagyobb elektronegativitású elem (fluor, oxigén, nitrogén) képes erre. Színképükben megtalálhatók a szén, nitrogén és az oxigén abszorpciós vonalai is.