A kén-hidrogén
molekulájában a kötésszög kisebb, mint a vízmolekulában. molekulájában három darab nemkötő elektronpár található. molekulájában 6 darab elektron alakít ki kovalens kötéseket. molekulája apoláris. szilárd halmazállapotú kristályrácsát kovalens kötések tartják össze.
A B C D E
A szelén-hidrogén molekulában a H-Se-H kötésszög (90°) jelentősen kisebb mint a H-O-H kötésszög a vízmolekulában (104,5°), a kén-hidrogén 92,5°-os H-S-H kötésszögéhez áll közel. Kén-hidrogén

A kén-hidrogén (H), hidrogén-szulfid vagy dihidrogén-szulfid, "hidrotionsav". A foszfin molekulájában a foszforatom nitrogénatomnál nagyobb atomsugara miatt jobban érvényesül a nemkötő elektronpár deformáló hatása, mint az ammóniában, ezért a kötésszög itt kisebb, 93,5°. A legtöbb, vízmolekulában kötött hidrogén atommagja egyetlen protonból áll. A kén-hidrogén sójának tekinthető, ezért savak hatására kén-hidrogén fejlődik belőle. Az alkoholos hidroxilcsoportban az O−H kötés polaritása kisebb, mint a vízmolekulában. A szelén-hidrogén (HSe) tulajdonságai a kén-hidrogén tulajdonságaira emlékeztetnek. A kén-hidrogén vízben jól oldódik, mert a kén-hidrogén és a víz molekulái hidrogénkötést képezhetnek egymással. Laboratóriumokban kén-hidrogén fejlesztésére használják. A tioalkoholok erősebb savak, mint az alkoholok, ahogy a kén-hidrogén erősebb sav, mint a víz. Jól tűri a magas kén-hidrogén szintet. A kén-hidrogén nagyobb koncentrációban a szemet irritálja. A levegő szén-dioxidja hatására lassan elbomlik, a bomlásának termékei: kén-dioxid, kén-hidrogén és finom eloszlású kén. A megsűrített kén-hidrogén –62 °C-on forr. Vízben hidrolizál, így kén-dioxid, hidrogén-bromid és elemi kén keletkezik. A kénatom oxidációs száma a kén-dioxidban +4, a molekula V alakú, benne a kötésszög körülbelül 120°. A hidrogén-szulfid és a kén-dioxid készségesen egyesül a fluorral, a kén-dioxid esetenként robbanással. Híg savak oldják, ekkor kén-hidrogén fejlődik. Kén-hidrogén fejlődése közben oldódik híg savakban. Feloldóik híg savakban, ekkor kén-hidrogén fejlődik. A folyamat során először kén-hidrogén és kén-dioxid képződik, ezek egymással reakcióba lépnek és kolloid kén válik ki. Kén-hidrogén hatására hidrazin képződik belőle és elemi kén válik ki:

Hidrogén-azid előállításakor általában először nátrium-azidot állítanak elő, majd ebből állítják elő a hidrogén-azidot savval. A hidrolízisekor kén-hidrogén fejlődik, ami a szagáról könnyen felismerhető. Gázfázisú szerkezetét is vizsgálták, a kötésszög itt valamivel kisebb, 97,2°. Mivel a keletkezett vízmolekulában két hidrogén és egy oxigén alkot vegyületet, az oxidációs számok összege zérus (0). A szén-monoxid molekulájában található két nemkötő elektronpár nem egyenértékű, a szénhez tartozó elektronpár donor sajátságú. A molekulában található arzénatomhoz egy nemkötő elektronpár tartozik. A másik nitrogénatomján nemkötő elektronpár található, az imidazol protonfelvételre képes (bázisos jelleg). A központi foszforatomon egy nemkötő elektronpár van. A foszfin molekulájában a foszforatom nitrogénatomnál nagyobb atomsugara miatt jobban érvényesül a nemkötő elektronpár deformáló hatása, mint az ammóniában, ezért a kötésszög itt kisebb, 93,5°. Kén-hidrogén

A kén-hidrogén (H), hidrogén-szulfid vagy dihidrogén-szulfid, "hidrotionsav". A kén-hidrogén sójának tekinthető, ezért savak hatására kén-hidrogén fejlődik belőle. Található még szén, etán, hidrogén-szulfid, neon, oxigén és kén. Hátránya, hogy a levegőben található kén-hidrogén hatására ólom-szulfiddá alakul, megbarnul. Laboratóriumokban kén-hidrogén fejlesztésére használják. A szelén-hidrogén (HSe) tulajdonságai a kén-hidrogén tulajdonságaira emlékeztetnek. A kén-hidrogén vízben jól oldódik, mert a kén-hidrogén és a víz molekulái hidrogénkötést képezhetnek egymással. Vízben hidrolizál, így kén-dioxid, hidrogén-bromid és elemi kén keletkezik. Jól tűri a magas kén-hidrogén szintet. E hidrogénatom és egy másik (a korábban említett tulajdonságokkal rendelkező) molekulában lévő nemkötő elektronpár alakítja ki a kötést. Ezen vegyületek mindegyikében található egy olyan atom (oxigén, kén vagy nitrogén), mely az aromás gyűrű tagja, és nemkötő elektronpárral rendelkezik. Híg savak oldják, ekkor kén-hidrogén fejlődik. Kén-hidrogén fejlődése közben oldódik híg savakban. Feloldóik híg savakban, ekkor kén-hidrogén fejlődik. A kén-hidrogén nagyobb koncentrációban a szemet irritálja. A megsűrített kén-hidrogén –62 °C-on forr. A levegő szén-dioxidja hatására lassan elbomlik, a bomlásának termékei: kén-dioxid, kén-hidrogén és finom eloszlású kén. Külföldi kiadók felkérésére két könyvrészletet írt a kén-oxigén hipervalens kötésről és nemkötő kölcsönhatásról. Molekulaszerkezete síknégyzetes, ez összhangban van a vegyértékelektron taszítási elmélet által négy ligandum és két nemkötő elektronpár esetére ( AXE) jósolttal. Ha vízgőz is jelen van, kén-hidrogén fejlődik. E negyedik elektron a sík alatt és felett kovalens π-kötést alakít ki a szomszédos szénatomok között. Ezek kovalens kötéseket alkotnak. Energiát elemi kén hidrogén-szulfiddá redukálásával nyer molekuláris hidrogént használva elektron donorként. A kovalens kötéseket több szempont szerint csoportosíthatjuk. Kén-hidrogén

A kén-hidrogén (H), hidrogén-szulfid vagy dihidrogén-szulfid, "hidrotionsav". A csak lokalizált kovalens kötéseket tartalmazó anyagok az áramot nem vezetik, mivel nincs bennük szabadon mozgó töltéshordozó (ion vagy elektron). A kén-hidrogén sójának tekinthető, ezért savak hatására kén-hidrogén fejlődik belőle. Az MDEA-t eredetileg kén-hidrogén eltávolítására fejlesztették ki. A folyamat során először kén-hidrogén és kén-dioxid képződik, ezek egymással reakcióba lépnek és kolloid kén válik ki. Ennek oka, hogy az oxigénatomokkal ellentétben a kénatomok nem alakítanak ki hidrogén kötéseket. Ez a tizenkét delokalizált elektron (gyűrűnként 6 db) létesít közös kötő elektronpárt (kovalens kötést) a fématommal. Kén-hidrogén hatására hidrazin képződik belőle és elemi kén válik ki:

Hidrogén-azid előállításakor általában először nátrium-azidot állítanak elő, majd ebből állítják elő a hidrogén-azidot savval. főcsoportban, amely nem képez ionos kötést; minden vegyületében kovalens kötéseket képez. Laboratóriumokban kén-hidrogén fejlesztésére használják. A szelén-hidrogén (HSe) tulajdonságai a kén-hidrogén tulajdonságaira emlékeztetnek. A kén-hidrogén vízben jól oldódik, mert a kén-hidrogén és a víz molekulái hidrogénkötést képezhetnek egymással. A szarin a kolinészterázzal az aktív centrumnál található szerin aminosav maradékkal kovalens kötést alakít ki. Vízben hidrolizál, így kén-dioxid, hidrogén-bromid és elemi kén keletkezik. Optimális pH a növekedéséhez 6, amit a kén jelenléte is támogat amit hidrogén-szulfiddá redukál. Jól tűri a magas kén-hidrogén szintet. Híg savak oldják, ekkor kén-hidrogén fejlődik. Kén-hidrogén fejlődése közben oldódik híg savakban. Feloldóik híg savakban, ekkor kén-hidrogén fejlődik. A kén-hidrogén nagyobb koncentrációban a szemet irritálja. A monomerek közötti kovalens kötéseket a XIII-as faktor hozza létre, ezzel stabilizálja a fibrint. Kén-hidrogén

A kén-hidrogén (H), hidrogén-szulfid vagy dihidrogén-szulfid, "hidrotionsav". Molekulája apoláris, vízben rosszul, szerves oldószerekben (például toluolban, éterben) jól oldódik. A kén-hidrogén sójának tekinthető, ezért savak hatására kén-hidrogén fejlődik belőle. Laboratóriumokban kén-hidrogén fejlesztésére használják. A szelén-hidrogén (HSe) tulajdonságai a kén-hidrogén tulajdonságaira emlékeztetnek. A kén-hidrogén vízben jól oldódik, mert a kén-hidrogén és a víz molekulái hidrogénkötést képezhetnek egymással. Vízben hidrolizál, így kén-dioxid, hidrogén-bromid és elemi kén keletkezik. Jól tűri a magas kén-hidrogén szintet. Híg savak oldják, ekkor kén-hidrogén fejlődik. Kén-hidrogén fejlődése közben oldódik híg savakban. Feloldóik híg savakban, ekkor kén-hidrogén fejlődik. A kén-hidrogén nagyobb koncentrációban a szemet irritálja. A megsűrített kén-hidrogén –62 °C-on forr. A levegő szén-dioxidja hatására lassan elbomlik, a bomlásának termékei: kén-dioxid, kén-hidrogén és finom eloszlású kén. Ha vízgőz is jelen van, kén-hidrogén fejlődik. Kén hiányában hidrogént állít elő hidrogén-szulfid helyett. A folyamat során először kén-hidrogén és kén-dioxid képződik, ezek egymással reakcióba lépnek és kolloid kén válik ki. Kén-hidrogén hatására hidrazin képződik belőle és elemi kén válik ki:

Hidrogén-azid előállításakor általában először nátrium-azidot állítanak elő, majd ebből állítják elő a hidrogén-azidot savval. A hidrogén-szulfid és a kén-dioxid készségesen egyesül a fluorral, a kén-dioxid esetenként robbanással. Tiszta állapotban majdnem szagtalan, a kalcium-karbidból kifejlesztett gáz szennyezései (foszfor-hidrogén, kén-hidrogén stb.) Ilyen például az elemek atomjai közötti kötés (hidrogén, kén). Az MDEA-t eredetileg kén-hidrogén eltávolítására fejlesztették ki. Sok szerves vegyület, apoláris molekulák (például zsírok, olajok, gyanták, kaucsuk, jód, foszfor, kén) jó oldószere. A hidrolízisekor kén-hidrogén fejlődik, ami a szagáról könnyen felismerhető. Energetikailag hatékony a vizet kén-hidrogén vagy ammóniák fölött desztillálni. A makromolekuláris szerkezetű kén-trioxid szilárd halmazállapotú, külseje az azbeszthez hasonlít. A hidrogéniszap folyékony és szilárd halmazállapotú hidrogén elegye hármasponti hőmérsékleten. A monoszacharidok a legegyszerűbb formájú szénhidrátok: vagyis olyan vegyületek, amelyek szén, hidrogén és oxigén atomokból állnak - ezeket a molekulákat szilárd halmazállapotban (szobahőmérsékleten) a legerősebb másodrendű kötések (hidrogén-hidak) tartják össze. Kovalens kötések erősítik. A dimereket fémes kötések tartják össze. Elektronegativitása optimális a kovalens kötések kialakításához. Kén-hidrogén

A kén-hidrogén (H), hidrogén-szulfid vagy dihidrogén-szulfid, "hidrotionsav". Szobahőmérsékleten szilárd halmazállapotú. Szilárd halmazállapotú vegyületek. A kén-hidrogén sójának tekinthető, ezért savak hatására kén-hidrogén fejlődik belőle. Vélhetően szilárd halmazállapotú szuperaktinoida. Ilyen kötések lehetnek például a kovalens kötésekkel összetartott molekulák „között”. Ez a vegyület szobahőmérsékleten szilárd halmazállapotú. Laboratóriumokban kén-hidrogén fejlesztésére használják. A szelén-hidrogén (HSe) tulajdonságai a kén-hidrogén tulajdonságaira emlékeztetnek. A kén-hidrogén vízben jól oldódik, mert a kén-hidrogén és a víz molekulái hidrogénkötést képezhetnek egymással. Szoba hőmérsékleten szilárd halmazállapotú és irritáló. Szilárd halmazállapotú, sűrűsége 1,437 g/cm³. A szénatomok közötti kötések jóval gyengébbek, mint egy átlagos kovalens kötés. Ezen kovalens kötések a „kőzetnek”, mint monolit óriásmolekulának nagy szilárdságot biztosítanak. A sók legtöbbször szilárd halmazállapotú kristályokból állnak. A TiCl szilárd halmazállapotú, rétegrácsos szerkezetű ionvegyület. A cézium szobahőmérsékleten szilárd halmazállapotú, ezüstös fém. A xilóz szobahőmérsékleten színtelen, szilárd halmazállapotú vegyület. A szilárd halmazállapotú anyagok termikus tulajdonságainak kutatója.