Melyik állítás nem igaz a kovalens kötéssel kapcsolatban?
Egyszeres kovalens kötés csak szigma-kötés lehet. Két atom között legfeljebb két pi-kötés alakulhat ki. Közös elektronpárral létrehozott kötés. Apoláris kovalens kötés csak azonos atomok között alakulhat ki. Egy molekulában több, mint három pi-kötés is lehet.
A B C D E
A kettős kovalens kötés egy szigma, és egy pi-kötésből áll; a hármas kovalens kötés pedig egy szigma és két pi-kötésből. Molekulája kétatomos (N), benne háromszoros kovalens kötés van, melyből egy szigma-kötés és kettő pi-kötés. Szigma-kötés

A szigma-kötés (σ-kötés) olyan kovalens kötés, amelyben a kémiai kötést létrehozó elektronpár (kötőelektronpár) a kötés tengelyére nézve forgásszimmetrikus molekulapályán helyezkedik el. Ez a kötés van a legalacsonyabb energiaszinten, ezért minden kovalens kötésben van szigma-kötés. Hármas kötés

A hármas kötés olyan kémiai kötés, amelyet – az egyszeres kovalens kötésben szokásos kettő helyett – hat kötőelektron létesít. Kettős kötés

A kettős kötés olyan kémiai kötés, amelyet – az egyszeres kovalens kötésben szokásos kettő helyett – négy kötőelektron létesít. Ez a legerősebb kovalens kötés. Kovalens kötés

A kovalens kötés olyan elsőrendű kémiai kötés, amelyben az atomok közös vegyértékkel rendelkeznek ("ko": közös, "valens": vegyértékű). formula_3

A CH esetén a négy "sp" hibrid pálya a hidrogén 1"s" pályáival kerül átfedésbe, így négy σ (szigma) kötés (azaz négy egyszeres kovalens kötés) jön létre. A poláros kötés a kovalens és az ionos kötés közötti átmenet. A „tiszta” kovalens kötés teljesen apoláris jellegű. Pi-kötés

A pi-kötés (π-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyet párhuzamos tengelyű p-orbitálok képeznek. A pi-kötés (π-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyet párhuzamos tengelyű p-pályák képeznek. A kovalens kötés lehet:

Apoláris kovalens kötés esetében a kötéskialakító elektronfelhő, az atommagokat összekötő képzeletbeli szakasz felezőpontjára emelt merőleges síkhoz viszonyítva szimmetrikus (a sűrűség egyforma). Az atomok között egy vagy több közös elektronpárral kialakuló kötés kovalens kötés. A másodrendű kémiai kötés gyengébb a kovalens kötésnél. Kovalens kötés kialakítására telített vegyértékhéja miatt gyakorlatilag képtelen. Datív (koordinációs) kötés: a kovalens kötés úgy létesül, hogy a kötő elektronpárt csak az egyik atom adja. Előfordul, hogy a kovalens kötés is reverzibilis (enzimmel bontható). A különböző halogénatomok között poláris kovalens kötés jön létre. A dihidrogén kationban olyan kovalens kötés van, ami csak egy elektront tartalmaz. A delta-kötés (δ-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyben a két részt vevő atom d-pályái válnak közössé. A kötőelektronok lokalizációja szerint a kovalens kötés lehet lokalizált (helyhez kötött) és delokalizált (nem helyhez kötött). Így keletkezik a hidrogénmolekula, melyben egy kovalens kötés jön létre. Elektronok megosztása esetén kovalens kötés formálódik a két atom között, ez az atomok közötti legerősebb kötés. A kettős kovalens kötés egy szigma, és egy pi-kötésből áll; a hármas kovalens kötés pedig egy szigma és két pi-kötésből. Elektronok megosztása esetén kovalens kötés formálódik a két atom között, ez az atomok közötti legerősebb kötés. A vegyértékkötés-elmélet szerint kovalens kötés két atom között a két atom félig betöltött, egy párosítatlan elektront tartalmazó vegyértékpályáinak átfedésével jön létre. Két azonos atom közötti kötés esetében a kötéstávolság fele egyenlő a kovalens sugárral. Pi-kötés

A pi-kötés (π-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyet párhuzamos tengelyű p-orbitálok képeznek. A delta-kötés (δ-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyben a két részt vevő atom d-pályái válnak közössé. A pi-kötés (π-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyet párhuzamos tengelyű p-pályák képeznek. Molekulája kétatomos (N), benne háromszoros kovalens kötés van, melyből egy szigma-kötés és kettő pi-kötés. Bár molekulájukban egymás szomszédságában két pi-kötés található, ezek lényegében izolált kettős kötésként viselkednek, mivel a két pi-kötés a középső szénatom nem hibridizálódott p-pályáinak részvételével alakul ki. Pi-kötés keletkezik, ha két egymással párhuzamos pálya között van átfedés. Két adott atom között kialakuló kötés típusának meghatározásához szükséges a két atom elektronegativitásának összege (ΣEN) és különbsége (ΔEN). Fajtái:

Két adott atom között kialakuló kötés típusának meghatározásához szükséges a két atom elektronegativitásának összege (ΣEN) és különbsége (ΔEN). A nemfémek ionos kötést alkothatnak fémekkel, amelyben elektront nyernek, vagy más nemfémekkel kovalens kötés alakulhat ki. A molekulában található harmadik pi-kötés mindkét elektronja az oxigénatomtól származik, ez egy datív kovalens kötés. Kovalens kötés két nagy elektronegativitású elem között fordul elő; ionos kötés két nagyon különböző – az egyik kicsi, a másik nagy – elektronegativitású elem között fordul elő; fémes kötés két kis elektronegativitású elem között fordul elő.) Végeredményben egy szigma és két pi-kötés jön létre. A metincsoport egy olyan szénatomból áll, amelyhez két atom egyszeres kötéssel, egy pedig kettős kötéssel kapcsolódik úgy, hogy az egyik egyszeres kötéssel kapcsolódó atom hidrogén. A szigma-kötés a két atom közötti térrészben koncentrálódik. Datív (koordinációs) kötés: a kovalens kötés úgy létesül, hogy a kötő elektronpárt csak az egyik atom adja. Kovalens kötés kialakulásakor két atompálya átfedésével egy molekulapálya jön létre. A két egymással kovalens kötésben álló atom kovalens sugarának az összege első közelítésben megadja a kötéstávolságot. Az N-et két N molekularészlet alkotja, köztük egy hosszú gyenge kovalens kötéssel. A két különböző atom közötti kötéstávolság közelítőleg megegyezik a kovalens sugarak összegével. Kovalens (másként homopoláros) kötést két (esetleg több) atom között megosztott (közös, kötő) elektronpárok hoznak létre, hogy mindegyik atom stabilis elektronszerkezettel rendelkezhessen. Két állítás kondicionális összekapcsolásából következtetünk arra, hogy a két állítás fordított sorrendű negáltja is igaz. Az atomok között egy vagy több közös elektronpárral kialakuló kötés kovalens kötés. Kovalens kötés

A kovalens kötés olyan elsőrendű kémiai kötés, amelyben az atomok közös vegyértékkel rendelkeznek ("ko": közös, "valens": vegyértékű). A ¬"A" állítás akkor igaz, amikor az "A" állítás nem igaz, és akkor nem igaz, amikor az "A" állítás igaz. Eredménye erős, kovalens kötéssel összekapcsolt dipeptid. Ez a legerősebb kovalens kötés. Kémiailag egy szénatom kötődik kovalens kötéssel egy oxigénatomhoz. Az egyes arzénatomok kovalens kötéssel kapcsolódnak három kénatomhoz. A poláros kötés a kovalens és az ionos kötés közötti átmenet. A nem sószerű szerves bromidokban a bróm kovalens kötéssel kapcsolódik a szerves részhez. A „tiszta” kovalens kötés teljesen apoláris jellegű. Pi-kötés

A pi-kötés (π-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyet párhuzamos tengelyű p-orbitálok képeznek. Az összetett ionokat alkotó atomok kovalens kötéssel kapcsolódnak egymással. Az ezüst-szulfidban az atomok kovalens kötéssel kapcsolódnak egymáshoz. A pi-kötés (π-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyet párhuzamos tengelyű p-pályák képeznek. Glikoprotein

A glikoproteinek olyan fehérjék, melyekhez kovalens kötéssel szénhidrátok kapcsolódnak. A másodrendű kémiai kötés gyengébb a kovalens kötésnél. Melyik állítás a valószínűbb? Később kiderült, az állítás nem igaz. Atomrács

Az atomrács egymáshoz kovalens kötéssel kapcsolódó atomok szilárd halmaza. mikromátrixok és mikroelektromechanikai rendszerek – felületére kovalens kötéssel történő rögzítésére alkalmazzák. Molekulája kétatomos (N), benne háromszoros kovalens kötés van, melyből egy szigma-kötés és kettő pi-kötés. A kettős kovalens kötés egy szigma, és egy pi-kötésből áll; a hármas kovalens kötés pedig egy szigma és két pi-kötésből. A művelet eredménye abban az esetben igaz, amikor A állítás és B állítás is igaz, vagy amikor sem az A sem a B állítás nem igaz. Kovalens kötés kialakítására telített vegyértékhéja miatt gyakorlatilag képtelen. Ez a kötés van a legalacsonyabb energiaszinten, ezért minden kovalens kötésben van szigma-kötés. Az apoláris kovalens kötés olyan atomok között jön létre, amelyek elektronegativitása közel azonos. A „tiszta” kovalens kötés teljesen apoláris jellegű. Az atomok között egy vagy több közös elektronpárral kialakuló kötés kovalens kötés. Kovalens kötés

A kovalens kötés olyan elsőrendű kémiai kötés, amelyben az atomok közös vegyértékkel rendelkeznek ("ko": közös, "valens": vegyértékű). Az összetett ionokat alkotó atomok kovalens kötéssel kapcsolódnak egymással. Az ezüst-szulfidban az atomok kovalens kötéssel kapcsolódnak egymáshoz. Atomrács

Az atomrács egymáshoz kovalens kötéssel kapcsolódó atomok szilárd halmaza. Elektronok megosztása esetén kovalens kötés formálódik a két atom között, ez az atomok közötti legerősebb kötés. A kovalens kötés lehet:

Apoláris kovalens kötés esetében a kötéskialakító elektronfelhő, az atommagokat összekötő képzeletbeli szakasz felezőpontjára emelt merőleges síkhoz viszonyítva szimmetrikus (a sűrűség egyforma). A kovalens kötés lehet apoláris és poláris, attól függően, hogy az alkotó atomok elektronvonzó-képessége – elektronegativitása – milyen mértékben tér el egymástól. A nemfémek ionos kötést alkothatnak fémekkel, amelyben elektront nyernek, vagy más nemfémekkel kovalens kötés alakulhat ki. Ez a legerősebb kovalens kötés. Eredménye erős, kovalens kötéssel összekapcsolt dipeptid. A különböző halogénatomok között poláris kovalens kötés jön létre. Nanocső

A nanocsövek olyan apró, nanoméretű, belül üres, henger alakú anyagi szerkezetek, melyek falát azonos, vagy különböző, egymással kovalens kötéssel összekapcsolódó atomok alkotják. Kémiailag egy szénatom kötődik kovalens kötéssel egy oxigénatomhoz. Az egyes arzénatomok kovalens kötéssel kapcsolódnak három kénatomhoz. Két azonos atom közötti kötés esetében a kötéstávolság fele egyenlő a kovalens sugárral. A tapasztalat szerint azonos elektronegativitású kémiai elemek között kovalens, erősen különböző elektronegativitású elemek között ionos kötés jön létre. A másodrendű kémiai kötés gyengébb a kovalens kötésnél. Az elektronok H és F atomok közötti kölcsönös megosztása eredményeként a HF-ban kovalens kötés jön létre. A poláros kötés a kovalens és az ionos kötés közötti átmenet. Szerkezete kovalens kötésű atomok tetraéderes koordinációiból épül fel. A dihidrogén kationban olyan kovalens kötés van, ami csak egy elektront tartalmaz. Kovalens kötés kialakítására telített vegyértékhéja miatt gyakorlatilag képtelen. A molekulában található harmadik pi-kötés mindkét elektronja az oxigénatomtól származik, ez egy datív kovalens kötés. A kettős kovalens kötés egy szigma, és egy pi-kötésből áll; a hármas kovalens kötés pedig egy szigma és két pi-kötésből. Pi-kötés

A pi-kötés (π-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyet párhuzamos tengelyű p-orbitálok képeznek. Molekulája kétatomos (N), benne háromszoros kovalens kötés van, melyből egy szigma-kötés és kettő pi-kötés. A pi-kötés (π-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyet párhuzamos tengelyű p-pályák képeznek. Az egyes arzénatomok kovalens kötéssel kapcsolódnak három kénatomhoz. Az atomok között egy vagy több közös elektronpárral kialakuló kötés kovalens kötés. A grafitban egy szénatom három másik szénatommal kapcsolódik egyszeres (σ) kovalens kötéssel. Egy állítás és tagadása nem lehet egyszerre igaz (ellentmondásmentesség elve). A HF molekulában a kovalens kötés az egy-egy párosítatlan elektront tartalmazó H 1s és F 2p pályák átfedésével jön létre. Kémiailag egy szénatom kötődik kovalens kötéssel egy oxigénatomhoz. A szénatomok közötti kötések jóval gyengébbek, mint egy átlagos kovalens kötés. Ebben a molekulában két technéciumatom kapcsolódik össze jóval gyengébben, mint az kovalens kötés esetében jellemző, amit a 303 pm-es viszonylag nagy kötéstávolság is igazol. A ¬"A" állítás akkor igaz, amikor az "A" állítás nem igaz, és akkor nem igaz, amikor az "A" állítás igaz. Eredménye erős, kovalens kötéssel összekapcsolt dipeptid. A hajlított kötések elméletében hármas kötés kialakulhat három sp pálya közötti átfedés révén is, pi-kötés létrejötte nélkül. Ebben a molekulában a kötés hossza , a kötés energiája pedig . Ez a legerősebb kovalens kötés. A molekulában 4 szigma-kötés található. Kovalens kötés

A kovalens kötés olyan elsőrendű kémiai kötés, amelyben az atomok közös vegyértékkel rendelkeznek ("ko": közös, "valens": vegyértékű). A szigma-kötés kötési energiája nagyobb, mint a pi-kötésé. A kovalens kötés lehet:

Apoláris kovalens kötés esetében a kötéskialakító elektronfelhő, az atommagokat összekötő képzeletbeli szakasz felezőpontjára emelt merőleges síkhoz viszonyítva szimmetrikus (a sűrűség egyforma). A kötőelektronok lokalizációja szerint a kovalens kötés lehet lokalizált (helyhez kötött) és delokalizált (nem helyhez kötött). A molekulában egy galaktóz- és egy glükózmolekula kapcsolódik egymáshoz 1'–4' glikozidos kötéssel. Abban az esetben beszélhetünk pi-kötésről, ha a kötés síkszimmetrikus és a szigma-kötés tengelye a pi-kötés szimmetriasíkján fekszik.