Faanyaga a felsorolt fajok közül a legszélesebb szíjácsú. 
Cser Kocsánytalan tölgy C / Kocsányos tölgy Molyhos tölgy
A B C
A felsorolt fajok közül a legtöbbje meleg- és fényigényes. A legszélesebb körben elterjedt fajok egyike. A következő fajok faanyaga:

Sötét, kékes fekete gesztjük van, néha halványabb csíkokkal. A következő fajok faanyaga:

Sötét, kékes fekete gesztjük van, néha halványabb csíkokkal. A korábban felsorolt fajok keveredéséből származó gyerekek. SZTE Miscellanea gyűjtőköre a legszélesebb a felsorolt repozitóriumok közül, az itt található anyagok nem kötődnek szorosan sem a városhoz, sem pedig az egyetemhez. Ezeket tipikus élőhelyük szerint csoportosítjuk:










A felsorolt fajok közül a vágó tok, a sőregtok és a viza teljesen kipusztult a folyóból. A faanyaga vörösesbarna. Cserjeszintje gazdag, a karsztbokor erdőnél felsorolt fajok többsége itt is megjelenik. A mesterséges nyelvek közül ezt beszélik a legszélesebb körben. Faanyaga a bútoriparban használható. A faanyaga nagyon kemény. Schmeitzel a fent felsorolt témakörök közül mindegyiket érintette. Faanyaga értékes, pl. Alábbi példáinkat a szkíták eredetmondájában felsorolt nevek közül vettük. A diók közül a J. regiát termesztik legszélesebb körben ízletes terméséért. A nemzetség tagjai közül ezt termesztik a legszélesebb körben ízletes terméséért. A fekete-cser színváltozatot 1900-ban elsőként ismerték el a mosómedvekopó fajták közül. A fészkelő fajok közül elsősorban a szikesekhez kötődő fajok jelentősek. A II.fejezet C. alatt felsorolt levéltári kutatások közül az 1.) Faanyaga magasabb fűtőértékű a barnaszénnél is. A felsorolt kategóriák közül szinte mindegyiket megtalálhatjuk a lett folyónevek között. A három dombvonulat közül a középső a leghosszabb, a legszélesebb és a legmagasabb. Az alább felsorolt művei közül ezért csak a jelentősebbek vannak felsorolva: Példák a metafizika problémái közül, amelyeket Arisztotelész felsorolt: Miféle dolgok léteznek? Kocsánytalan tölgy "(Quercus petraea)", kocsányos tölgy "(Quercus robur)". kocsányos tölgy, (Quercus robur), kocsánytalan tölgy, (Quercus petraea). A kocsánytalan tölgy termete a kocsányos tölgyénél valamivel kisebb. A kert legjellemzőbb fája a kocsányos tölgy (Quercus robur) és a kocsánytalan tölgy (Quercus petraea). A felhasználható hatóanyagot mind a kocsányos, mind a kocsánytalan tölgy tartalmazza. A táj őshonos fafajai: fenyőfélék közül az erdeifenyő "(Pinus sylvestris)", lombfák közül legjelentősebb a kocsányos tölgy "(Quercus robur)", kisebb mértékben a kocsánytalan tölgy "(Quercus petraea)". A felhasználható hatóanyagot mind a kocsányos, mind a kocsánytalan tölgy "(Quercus petraea)" tartalmazza. A kocsányos tölgy rügyei, hajtásai és a levelek fonákja kopasz, míg a kocsánytalan tölgyé molyhos. Az erdei növények közül leggyakoribb lomblevelűek: a kocsányos tölgy, kocsánytalan tölgy, közönséges gyertyán, közönséges bükk, molyhos nyír, fehér akác; a tűlevelűek közül pedig a közönséges lucfenyő és a feketefenyő a leggyakoribbak. Az ötletet a kocsányos tölgy (angol tölgy) törzsének formájából merítette. Rákóczi-tölgy (Mikepércs)

A Rákóczi-tölgy Mikepércs határában álló, a helyiek szerint ezeréves kocsányos tölgy. A gyertyános tölgyerdők lombkoronaszintjét a közönséges gyertyán mellett vagy a kocsányos, vagy a kocsánytalan tölgy határozza meg. Kocsánytalan tölgy

A kocsánytalan tölgy "(Quercus petraea)" a bükkfavirágúak "(Fagales)" rendjébe, ezen belül a bükkfafélék "(Fagaceae)" családjába tartozó fafaj. Kocsányos tölgy "(Quercus robur)"
<br> 56. Kocsányos tölgy

A kocsányos tölgy "(Quercus robur)" a bükkfavirágúak "(Fagales)" rendjébe, ezen belül a bükkfafélék "(Fagaceae)" családjába tartozó fa. Uralkodó fafaja a kocsányos tölgy "(Quercus robur)". Fő fafajok a cser- és a kocsánytalan tölgy. Turner-tölgy

A Turner-tölgy "(Quercus × turneri)" a tölgy "(Quercus)" nemzetségbe tartozó nemesített faj, a magyaltölgy "(Quercus ilex)" és a kocsányos tölgy "(Quercus robur)" hibridje. Szlavón tölgy

A szlavón tölgy (Quercus robur slavonica) a kocsányos tölgy (Quercus robur, Quercus pedunculata)egyik, Magyarországon is élő alfaja. Néhány különleges tölgy is él itt, így olasz tölgy, ennek a molyhos tölggyel alkotott természetes hibridjei, valamint a kocsánytalan tölgy egyik szárazságtűrő változata, a sokmagvú tölgy. Stelmužėi-tölgy

A Stelmužėi-tölgy (litván nyelven: Stelmužės ąžuolas) egy kocsányos tölgy, amely a korábbi Stelmužė közparkban nőtt, Stelmužė településnél, Litvániában. A lombkoronaszint uralkodó faja a kocsánytalan tölgy "(Quercus petraea)". Kis területen a dárdás karéjú kocsánytalan tölgy /Quercus dalechampii/, az erdélyi kocsánytalan tölgy /Quercus dalechampii/, a hamvas tölgy /Quercus pedunculiflora/, a csertölgy /Quercus cerris/ és a mezei juhar /Acer campestre/ domináns. Középhegységeinkben megtalálható mindenütt, ahol nő a közelben kocsánytalan tölgy. 48%-a bükk, 20%-a gyertyán, 18%-a tölgy (túlnyomórészt kocsánytalan tölgy) és 6%-a fehér akác. Növényvilágára jellemző fajok a molyhos tölgy, gyertyán, juhar és virágos kőris. Molyhos tölgy

A molyhos tölgy "(Quercus pubescens)" a bükkfavirágúak "(Fagales)" közé tartozó tölgy nemzetség egyik tipikusan európai, hazánkban is gyakori faja. Elterjedése:

molyhos tölgy is nő. A felsorolt fajok közül a legtöbbje meleg- és fényigényes. Leggyakoribb növényei a tölgy (molyhos tölgy, magyaltölgy), a bükk és a juhar. A középhegységek száraz, sziklás déli oldalain él a molyhos tölgy. Bátaszéki molyhos tölgy

A bátaszéki molyhos tölgy a Tolna megyei Bátaszék külterületén, a város belterületétől mintegy 2 km-re délnyugatra található Orbán-hegy nevű dűlőn a Szent Orbán-kápolna közvetlen környezetében álló fa, a molyhos tölgy "(Quercus pubescens)" fajhoz tartozik. Az erdei növények közül leggyakoribb lomblevelűek: a kocsányos tölgy, kocsánytalan tölgy, közönséges gyertyán, közönséges bükk, molyhos nyír, fehér akác; a tűlevelűek közül pedig a közönséges lucfenyő és a feketefenyő a leggyakoribbak. A déli lejtőkön elmarad a molyhos tölgy, aminek szerepét a csertölgy és a kocsánytalan tölgy veszi át. A lombkoronaszint két, uralkodó faja a molyhos tölgy és a csertölgy. A legszélesebb körben elterjedt fajok egyike. Néhány különleges tölgy is él itt, így olasz tölgy, ennek a molyhos tölggyel alkotott természetes hibridjei, valamint a kocsánytalan tölgy egyik szárazságtűrő változata, a sokmagvú tölgy. Erdős jellegű vidék, amelyet jellemzően bükkfafélék, főként a molyhos tölgy borít. A jobb termőhelyi adottságú részeken pedig már akkor megpróbálkoztak őshonos fajok ültetésével; ez általában cser vagy molyhos tölgy volt, amiket csemeteként telepítettek el. Növényvilágát a mediterrán macchia-félék jellemzik, valamint a magyaltölgy, karmazsintölgy, molyhos tölgy. Ez a molyhos tölgy, a cser és az ezüst hárs bevándorlásának korszaka. A magasabb szinteken az örökzöld tölgyfajokat lombhullató molyhos tölgy, szelídgesztenye váltja fel. Utóbbiak többsége a szőlőtáblákat övező molyhos tölgy cserjésekben talált menedéket, mint pl. A következő fajok faanyaga:

Sötét, kékes fekete gesztjük van, néha halványabb csíkokkal. A következő fajok faanyaga:

Sötét, kékes fekete gesztjük van, néha halványabb csíkokkal. A nőstények tölgyfák - molyhos tölgy "(Quercus pubescens)", csertölgy "(Q. cerris)", kocsánytalan tölgy "(Q. petraea)" - leveleire helyezi zöld, tojásdad petéit. A korábban felsorolt fajok keveredéséből származó gyerekek. Jellegzetes növényei: Prunus-félék, varjútövis, körte-félék, molyhos tölgy, valamint számos orchidea. További érték az egykori erdősszep vegetációra utaló 2-3 db molyhos tölgy. A domináns erdőtársulások a mérsékelt övi vegyes erdők, köztük a gyertyános–tölgyesek (kocsánytalan tölgy és közönséges gyertyán), bükkösök (bükk) és melegkedvelő cseres–tölgyesek (csertölgy, molyhos tölgy, magyar tölgy).