Protonátadással járó folyamat és nem redoxireakció
a hidrogén és a klór reakciója. a kálium és a víz reakciója. az etén és hidrogén-klorid reakciója. a réz és tömény kénsav reakciója. a karbonátion és a víz reakciója.
A B C D E
A folyamat exoterm, egyesülés (két anyagból lett egy anyag) és redoxireakció. A katapulthoz a gőzt hidrogén-peroxid és kálium-permanganát heves kémiai reakciója fejlesztette. Fő előállítási módja etén (etilén) és klór vas(III)-klorid katalizátor mellett végzett reakciója. A metán klórozási reakciója exoterm folyamat, termodinamikailag kedvező. Átmenetileg dikén-dioxid képződik kén-hidrogén és oxigén villanófény fotolitikus reakciója során is. (A hidrogén-cianid hidrolízise megfordítható folyamat.) A történet középpontjában legtöbbször House megszokottnak nem nevezhető elméletei és gyógyítási módszere, illetve a többi szereplő reakciója áll, és nem a gyógyítási folyamat maga. Emiatt a csillagokban található „összes” hidrogén héliummá alakításához szükséges idő véges, és a folyamat nem fordul meg. Így válhat ki fém a katódon, klór az anódon, vagy hidrogén a katódon és oxigén az anódon. Vízzel hevesen reagál, klór-dioxid-fluorid (kloril-fluorid) és hidrogén-fluorid keletkezik:

ClF + 2 HO <nowiki>→</nowiki> FClO + 4HF

A klór-pentafluorid erős fluorozó szer. Az aktív hidroxilgyök (OH•) a Haber-Weiss reakció során keletkezik szuperoxid anion és hidrogén-peroxid reakciója során. A modern technológiák metanolt vagy hidrogén-peroxidot használnak, egyrészt mert gazdaságos, másrészt mert nem képződik melléktermékként elemi klór. Fagocita respirációs burst során, vagy enzimatikusan peroxidázok, lipoxigenázok, hidrogén peroxid és hipoklorit vagy peroxinitrit reakciója során keletkezik. A fémek klórozása ipari szempontból általában nem különösebben jelentős folyamat, mivel a kloridok könnyebben előállíthatók oxidokból és hidrogén-kloridból. A (Na,K)-poli-szialát geopolimerek előállítási reakciója:
A geopolimerizáció egy "exoterm folyamat", melynek mechanizmusa nem ismert pontosan. A reakciója hidrogén-jodiddal a következő:

A kén-hidrogént kénné oxidálja, ammóniával reagálva nitrogénné alakul. Kórképek:

Enyhe bőrkiütéssel járó folyamat. A klór-kénsav hidrogén-kloridból és kén-trioxidból állítható elő:

Tömény kénsavból foszfor-pentaklorid hatására is klór-kénsav keletkezik:

A szerves kémiában klórozásra, illetve szulfonálásra (-SOH csoport bevitelére) használják. Jellemző reakciója a hidrogén-peroxidos reakció kiegészítve azzal, hogy a sárga színeződés fluoridionok hatására eltűnik. Házilag is előállítható hideg, híg kálium-klorid oldat elektrolízisével, a katódon hidrogén és kálium-hidroxid, az anódon oxigén és klór keletkezik. Egyszerű példát kapunk, ha az ecetsav hidrogén atomjait elektronegatívabb klór atomokra cseréljük ki. Néhány baktericid vegyület: alkoholok, formaldehid, klór, valamint egyes oxidálószerek: hidrogén-peroxid, kálium-permanganát. Vader reakciója: ,Nem. A kén-jód ciklus három kémiai reakcióból áll, a folyamat nettó reakciója a víz felbontása alkotóelemeire: oxigénre és hidrogénre. Az iparban berillium-oxid, szén és klór reakciójával állítják elő körülbelül 800 °C-on:

Elő lehet állítani berillium és klór reakciójával magas hőmérsékleten:

De elő lehet állítani fém berillium és hidrogén-klorid reakciójával. A folyamat exoterm, egyesülés (két anyagból lett egy anyag) és redoxireakció. Előállítható kálium-klorid oldat elektrolízisével vagy kálium-karbonát és kalcium-hidroxid reakciója révén. A kén-jód ciklus három kémiai reakcióból áll, a folyamat nettó reakciója a víz felbontása alkotóelemeire: oxigénre és hidrogénre. A káliumnak a levegő oxigénjével történő reakciója során keletkezik, kálium-oxiddal (KO) és kálium-szuperoxiddal (KO) együtt. [A kálium-nitrát oldódása vízben egy endoterm "fizikai folyamat", melynek során a víz "lehűl".] A katapulthoz a gőzt hidrogén-peroxid és kálium-permanganát heves kémiai reakciója fejlesztette. A reakció során a kálium-klorid kieserittel reagál és schönit képződik, amely továbbreagál a kálium-kloriddal:


Kálium-klorid és nátrium-szulfát reakciója két lépcsőben játszódik le. A metán klórozási reakciója exoterm folyamat, termodinamikailag kedvező. A történet középpontjában legtöbbször House megszokottnak nem nevezhető elméletei és gyógyítási módszere, illetve a többi szereplő reakciója áll, és nem a gyógyítási folyamat maga. A kálium-metabiszulfit előállítható kálium-hidrogén-szulfit termikus dimerizálásával, melynek során víz távozik el (1) 

vagy kén-dioxidból és kálium-szulfitból kálilúgban. Ez a folyamat az alapja a kálium–argon kormeghatározásnak. Egy másik előállítási módszere a 2-propil-bromid reakciója kálium-jodid (KI) acetonos oldatával: A legismertebb példa erre a sósav és a nátrium-hidroxid reakciója, melynek eredményeként víz és konyhasó keletkezik. Thiele és Lachman eredetileg kálium-nitrokarbamát hidrolízisével állította elő:

További előállítási mód a nitrokarbaminsav hidrolízise:

szulfámsav és salétromsav reakciója:

és a dinitrogén-pentoxid két ekvivalens ammóniával történő reakciója:

Vizes közegben bomlik, a reakciót bázis katalizálja: A pirrol-kálium víz hatására nagyon könnyen pirrollá és kálium-hidroxiddá hidrolizál, ez arra utal, hogy a pirrol nagyon gyenge sav. A (Na,K)-poli-szialát geopolimerek előállítási reakciója:
A geopolimerizáció egy "exoterm folyamat", melynek mechanizmusa nem ismert pontosan. Kórképek:

Enyhe bőrkiütéssel járó folyamat. A visszamaradó, királyvízben nem oldódó részt először kálium-hidroxiddal és kálium-nitráttal olvasztják össze, ekkor kálium-rutenát keletkezik. Vader reakciója: ,Nem. A fontos ionok, mint a nátrium és kálium visszaszívódnak a végbélben, a víz pedig követi azokat. Az élelmiszeriparban a nátrium- és kálium-trifoszfátot pufferanyagként, stabilizálószerként, valamint víz megkötésére alkalmazzák E451 néven. A túlvilági zúgásokat és dörrenéseket valójában az eszközbe előzőleg titokban bekészített kálium és víz kémiai kölcsönhatása produkálta. Kálium-fluorid

A kálium-fluorid (KF) a kálium és a fluor vegyülete. Kálium-oxid

A kálium-oxid a kálium és oxigén halványsárga színű ionvegyülete, a kálium legegyszerűbb oxidja. Kálium-hidrid

A kálium-hidrid kálium és hidrogén ionvegyülete, képlete KH. Fő előállítási módja etén (etilén) és klór vas(III)-klorid katalizátor mellett végzett reakciója. Egyes gyűrűs aminokból alként képez, például aziridinnel etén, dinitrogén-oxid, valamint hidrogén-klorid keletkezése közben reagál. Laboratóriumban esetenként klór forrásaként is használják, etén és klorid eliminációjával. A folyamat exoterm, egyesülés (két anyagból lett egy anyag) és redoxireakció. Egy másik eljárásban hidrogén-klorid és hidrogén-szulfid keverékét használják. Acetilén hidrogén-klorid-addíciójakor vinil-klorid keletkezik. Az ón(II)-klorid anhidrát formáját gáz halmazállapotú hidrogén-klorid és ón reakciójából nyerik. A 17. században a német Johann Rudolf Glauber nátrium-klorid és kénsav felhasználásával nátrium-szulfátot állított elő, mely folyamat során hidrogén-klorid gáz szabadult fel. A másik módszer az, amikor a nátrium-klorid és a kénsav magas hőmérsékleten bekövetkező reakciójából nátrium-hidrogén-szulfát és hidrogén-klorid gáz keletkezik. Metil-izocianát és hidrogén-klorid 1:2 mólarányú elegye keletkezik, de ennek kondenzálódása során N-metilkarbamoil-klorid (MCC) keletkezik, és gázként egy mól hidrogén-klorid távozik. A Ringer oldat az alábbi összetevőket tartalmazza nátrium-klorid, kálium-klorid, kalcium-klorid és nátrium-hidrogén-karbonát, ez utóbbi a hidrogén-ion koncentráció (pH) szabályozására szolgál. Az etén kation alacsony hőmérsékleten reagál a metánnal, a reakcióban propén kation és hidrogén keletkezik. A hidrogén-klorid és hidrogén-fluorid feloldódik az esőcseppekben, és savas eső formájában a Földre jut vissza. Hidrogén-klorid-gáz hatására réz(I)-klorid keletkezik belőle. Hidrogén-klorid

A hidrogén-klorid színtelen, szúrós szagú, levegőnél nagyobb sűrűségű, mérgező gáz, képlete HCl. Égésekor hidrogén-klorid is keletkezik. benzollal:

Az oxalil-kloridot oxálsavból és foszfor-pentakloridból állítják elő, hidrogén-klorid és foszforil-klorid melléktermék képződése közben. Nedves levegőn foszforsav és hidrogén-klorid keletkezése közben hidrolizál. Ha a cink-klorid vizes oldatát hevítik, hidrogén-klorid gáz fejlődik, és bázisos cink-klorid (ZnOCl) marad vissza. Aril-cianátok () fenol és cián-klorid reakciója során állíthatók elő bázis jelenlétében. Az égéstermékei a víz, a szén-dioxid és a hidrogén-klorid. A klóratomok reagálnak a metánnal, metilgyök és hidrogén-klorid keletkezik. Nedvesség hatására hidrolizál, a reakcióban foszforossav és hidrogén-klorid keletkezik. Előállítható kálium-klorid oldat elektrolízisével vagy kálium-karbonát és kalcium-hidroxid reakciója révén. Ha az oxalil-klorid vízzel érintkezik, azonnal oxálsavra és hidrogén-kloridra hidrolizál. A salétromsav és a tömény kénsav oldja. Kálium-permanganát és tömény kénsav reakciójában képződik. Ez a folyamat tömény kénsav és salétromsav 2:1 térfogatarányú elegye, az úgynevezett nitrálósav hatására játszódik le. A tömény kénsav erélyes vízelvonószer. Tömény kénsav és foszforsav azonban 110 °C felett megtámadja. Tömény kénsav hatására már szobahőmérsékleten szulfonálható. A tömény vagy koncentrált kénsav 98 tömegszázalékos. A tömény kénsav erős vízelvonó (higroszkópos) tulajdonságú. A folyamat exoterm, egyesülés (két anyagból lett egy anyag) és redoxireakció. Ipari előállítása réz és meleg kénsav reakciójával történik: Az etil-alkohol tömény kénsav hatására kb. A nitráláshoz általában használt nitráló elegy (ami tömény kénsav és tömény salétromsav elegye) illetve a tömény salétromsav alkánok esetében nem alkalmazható, mert ezek hatására főként oxidáció, és nem nitrálás megy végbe. Tömény kénsav bizmut(III)-szulfát és kén-dioxid keletkezése közben oldja. Cellulózból állítható elő nitrálósav (tömény kénsav és salétromsav hűtött elegye) segítségével. A gyakorlatban használt "tömény kénsav 96(±2) %-os". Ez a reakció tömény kénsav hatására játszódik le. Formálisan a réz(II)-oxid és a kénsav reakciójából származtathatjuk. A tömény kénsav lúgokkal, például nátrium-hidroxid oldattal közömbösíthető. Előállítható higanyból nagy mennyiségű tömény kénsavval:

Képződhet higany(I)-szulfátból is tömény kénsav hatására. Vassal való reakciójának egyenlete:

A forró tömény kénsav a rezet is feloldja, két lépésben, mivel előbb oxidálja:

Hasonlóan viszi oldatba a forró tömény kénsav a higanyt és az ezüstöt is. Hevítés vagy erős vízelvonószer (például tömény kénsav) hatására szén-monoxidra és vízre bomolhat. Savakra viszont érzékenyebb, szobahőmérsékleten tömény kénsav és füstölgő salétromsav hatására mélyreható bomlást szenved. Kémiailag igen ellenálló, csak a hidrogén-fluorid és a forró, tömény kénsav oldja fel. Oldja a tömény kénsav is, ekkor ólom-hidrogén-szulfáttá alakul. A butil-acetát butanolból és tömény ecetsavból állítható elő, ha ezeket kénsav jelenlétében desztillálják. A folyamat exoterm, egyesülés (két anyagból lett egy anyag) és redoxireakció. A kén-jód ciklus három kémiai reakcióból áll, a folyamat nettó reakciója a víz felbontása alkotóelemeire: oxigénre és hidrogénre. A metán klórozási reakciója exoterm folyamat, termodinamikailag kedvező. A történet középpontjában legtöbbször House megszokottnak nem nevezhető elméletei és gyógyítási módszere, illetve a többi szereplő reakciója áll, és nem a gyógyítási folyamat maga. A legismertebb példa erre a sósav és a nátrium-hidroxid reakciója, melynek eredményeként víz és konyhasó keletkezik. A (Na,K)-poli-szialát geopolimerek előállítási reakciója:
A geopolimerizáció egy "exoterm folyamat", melynek mechanizmusa nem ismert pontosan. Kórképek:

Enyhe bőrkiütéssel járó folyamat. Vader reakciója: ,Nem. Az acetálképzés vízkilépéssel járó savkatalizált folyamat; bázisos körülmények között nem képződnek acetálok. A fémionok oldódása elektronleadással járó folyamat, vagyis oxidáció. Kísérletekkel igazolták, hogy a többi elem reakciója során létrejöhettek olyan összetettebb molekulák, mint a víz, metán, ammónia és a kénhidrogén. Víz hozzáadására megszűnnek, tehát a folyamat visszafordítható, reverzibilis. A karbonátion szabályos, sík háromszög alakú, benne a kötésszögek 120°-osak. Ebben az értelemben az oxidálószer a redoxireakció egyik résztvevője. Az akkoriban gyermekcipőben járó számítógépes grafikával a buborékokat és a víz alatti objektumokat állították elő. További példa amfoter molekulára a hidrogén-karbonátion (), amely a szénsav molekula () konjugált bázisa a
egyensúlyban, ugyanakkor a karbonátion () konjugált savja a

reakciónak (ha az alsó nyíl irányába lejátszódó folyamatot tekintjük). A HCl és etilén reakciója klóretánt szolgáltat. Mint minden elsőrendű fázisátalakulás, ez is nukleációval járó folyamat. Ez a folyamat több percet is igénybe vehet, és általában további víz hozzáadásával lehet leállítani. "Laboratóriumban" NaCl keletkezik sósav és nátrium-hidroxid semlegesítési reakciója, vagy nátrium-karbonát és sósav reakciója során. A hidrogén oxigénnel való reakciója, vagyis égése során energia szabadul fel, az égéstermék pedig tiszta víz. A bázisok protonátadással való reakció során protont vesznek fel, vizes oldatuk lúgos kémhatású. Karbidlámpa

A karbidlámpát világításra használják, a belehelyezett kalcium-karbid és a hozzáadott víz reakciója acetilén gázt fejleszt, ami egy égőfejen kivezetve és meggyújtva erős fénnyel világít. Fémek és savak reakciója során:

6. A cézium és halogének közvetlen reakciója intenzív és nagy költségű, ezért nem használják cézium-halogenidek gyártásához.