Egy lemezjátszó vízszintes síkban forgó korongján radírgumi helyezkedik el a tengelytől távol, és a koronggal együtt forog. Milyen erő kényszeríti körpályára?
A nyomóerő. A súrlódási erő. A gravitációs erő.
A B C
Az elsőrendű nyomaték annak mértéke, hogy egy síkidom területe milyen távolságra helyezkedik el egy tengelytől. Ha a kör középpontjában egy iránytűt helyezünk el, az együtt forog a forgó mágneses térrel. Az asztigmatizmus (nem pontszerű leképezés) oka, hogy az optikai tengelytől viszonylag távol eső tárgypontból kiinduló fénysugarak közül a lencsén való áthaladás után a vízszintes síkban haladók nem azonos pontban egyesülnek, mint a függőleges síkban haladók. A forgó Föld északi (déli) féltekéjén ez az eredeti pályájuktól jobbra (balra) téríti el a vízszintes síkban mozgó testeket. Elnyúlt alakú, és a két gyűrű közel egy síkban helyezkedik el. A fixációs ponton át a vízszintes síkban egy görbe vonal helyezkedik el, mely mentén a tárgyak a két szem megfelelő retinális pontjain helyezkednek el. Ebből adódik a méh jellegzetes anteverziós-flexiós helyzete, aminek következtében a méh ürege közel a vízszintes síkban helyezkedik el. Asztigmatizmus

Az optikában az asztigmatizmus vagy asztigmia (nem pontszerű leképezés) oka, hogy az optikai tengelytől viszonylag távol eső tárgypontból kiinduló fénysugarak közül, a lencsén való áthaladás után, a vízszintes síkban haladók nem azonos pontban egyesülnek, mint a függőleges síkban haladók. A kereskedelmi útvonalaktól távol helyezkedik el. A forma sík felületen helyezkedik el és a nyomótégely is síkban van. A tető körvonala csepp alakú, vele egy síkban helyezkedik el a hosszú, bundozott nyak. Tudnunk kell milyen távol helyezkedik el az egyenes egy B pontjától, és hogy B pont által meghatározott félegyenesek közül melyikre illeszkedik. Az állat szárnya a feje tetején helyezkedik el, s repülés közben a test többi részével együtt propellerként forog. Sohase hagyjuk a lemezt sem tok nélkül, sem a lemezjátszó korongján hosszabb ideig, mert gyorsan és erőteljesen beporosodik és könnyen megsérülhet. A golyósmalomban egy vízszintes henger található, amely a tengelye körül forog. Törtel a főbb útvonalaktól távol helyezkedik el. Sárga homlokán egy vízszintes, a homlok széleit el nem érő, fekete csík helyezkedik el. Az állkapocs teste vízszintes síkban mozog. Az ágyútalpra szerelt fegyver csöve a függőleges síkban -1° és 85° szögtartományban mozgatható, vízszintes síkban mindkét irányban 60°-os tartományban forgatható el. Mivel a járókerék forog, az erő egy út mentén hat (egy út mentén ható erő munkát végez). Vízszintes síkban való elmozdulása a nyílás alakját és nagyságát szabályozza. Jelentései

Írásjele egy sarkára állított négyzet, amelyben egy függőleges és négy vízszintes ék helyezkedik el. Felpréselt acélkord vágásakor a vágóél majdnem vízszintes síkban van. A rendszert legkönnyebben egy hengerkoordináta-rendszerben képzelhetjük el: az intenzitás a henger tengelyén, a színtisztaság a tengelytől távolodva, míg a színárnyalat azimutálisan körben helyezkedik el. Egy űrlift kábel a Föld forgásával együtt forog. Például a centrális erő, rugóerő, súrlódási erő, stb. : súrlódási erő, az időtől vagy a tömegpont sebességétől függő erő. Sok erő létezik: Coulomb-erő (az elektromos töltések között), gravitációs erő (a tömegek között), mágneses erő, súrlódási erő, centrifugális erő, rugóerő, mechanikai feszültség, kémiai kötés és kényszererő, hogy csak néhányat említsünk. Mivel a járókerék forog, az erő egy út mentén hat (egy út mentén ható erő munkát végez). Az elsőrendű nyomaték annak mértéke, hogy egy síkidom területe milyen távolságra helyezkedik el egy tengelytől. Egy forgó villanymotor súrlódási vesztesége független attól, hogy teljes teljesítménnyel dolgozik vagy éppen üresjáratban forog. Ez az oka annak, hogy – azonos feltételek mellett – a gördülési ellenállási erő kisebb, mint a csúszásnál fellépő súrlódási erő. Centrifugális erő

A centrifugális erő egy forgó rendszerben fellépő, sugárirányban kifelé irányuló (fiktív) tehetetlenségi erő, melynek nagysága: 

Vektori alakban:

Vektoriális szorzással:

ahol formula_6 a szögsebességvektor. Euler-erő

A klasszikus mechanikában az Euler-erő egy fiktív, érintő irányú tehetetlenségi erő, amely a nem egyenletesen forgó vonatkoztatási rendszerben levő megfigyelő számára jelentkezik. Azt a szöget, amikor a súrlódó erő éppen megegyezik a felületre merőleges erő és a súrlódási tényező szorzatával az önzárás szögének nevezik. Az ily módon értelmezett erő tehetetlenségi erő, mely csak a forgó rendszerben elhelyezkedő megfigyelőre hat. Ennek megfelelően a centrifugális erő: formula_40

formula_41

A Coriolis-erő az inerciarendszerhez képest formula_37 szögsebességgel forgó vonatkoztatási rendszerben fellépő fiktív erő, a centrifugális erővel együtt jelentkezik, iránya merőleges a kerületi sebességre. Coriolis-erő

A Coriolis-erő a fizikában az inerciarendszerhez képest forgó (tehát egyben gyorsuló) vonatkoztatási rendszerben mozgó testre ható egyik tehetetlenségi erő. Ha a kör középpontjában egy iránytűt helyezünk el, az együtt forog a forgó mágneses térrel. Szilárd felületek között az adhézió igen nagy lehet – súrlódási erő megnő. Például egy északnyugatra mutató vízszintes erő felbontható egy északra és egy nyugatra mutató erőre. Disszipatív erők például a súrlódási erő és az időtől vagy a tömegpont sebességétől függő erők. Súrlódási erő esetén formula_10 a mozgásiránnyal ellentétes, ezért az formula_11 skaláris szorzat negatív. Az asztigmatizmus (nem pontszerű leképezés) oka, hogy az optikai tengelytől viszonylag távol eső tárgypontból kiinduló fénysugarak közül a lencsén való áthaladás után a vízszintes síkban haladók nem azonos pontban egyesülnek, mint a függőleges síkban haladók. Bebizonyította, hogy a testek mindaddig megőrzik a sebességüket, amíg egy másik erő – gyakran súrlódási – nem hat rájuk. A mozgásegyenlet a forgó vonatkoztatási rendszerben:

formula_34

D'Alembert-féle erő

formula_35

A D'Alembert-féle erő az inerciarendszerhez képest gyorsuló transzlációt végző vonatkoztatási rendszerben fellépő fiktív erő. Az egyenes vonalú gyorsuló mozgást végző rendszerben fellépő fiktív erő mellett beszélhetünk még a forgó koordináta-rendszerekben fellépő 3 tehetetlenségi erőről, ezek: a centrifugális erő, a Coriolis-erő, és tangenciális gyorsulás esetén az Euler-erő. formula_46

Az Euler-erő az inerciarendszerhez képest formula_47 szöggyorsulással és formula_48 szögsebességgel forgó vonatkoztatási rendszerben fellépő fiktív erő, ez a forgó rendszer tangenciális (érintő menti) gyorsulásának járuléka. Lorentz-erő

A Lorentz-erő az elektromágneses térben egy elektromos töltésre ható erő. A mágneses erő a fent leírtak szerint eltéríti az elektront és ciklois pályára kényszeríti. Ilyen konzervatív erő a gravitációs erő. Ilyenek például a gravitációs erő, az elektrosztatikus erő, stb. Nehézségi erő

A nehézségi erő inerciarendszerben megegyezik a gravitációs erővel. Mivel a járókerék forog, az erő egy út mentén hat (egy út mentén ható erő munkát végez). Az erő bármilyen távolságból hat, bár a távolsággal gyengül, és a gravitációs erő el nem téríthető és nem árnyékolható. Azaz az összes rá ható erő, a gravitációs erő, a hidrosztatikai erők és a centrifugális erő kiegyenlíti egymás hatását. A vízszintes síkban kelet-nyugati irányban mozgó testek esetén ennek az erőnek a függőleges irányú komponense csökkenti, illetve növeli az előbbi gravitációs és centrifugális erő eredőjéből származó térerősséget. A nagy súlyok és a kis golyók közötti gravitációs erő következtében a rúd a vízszintes síkban kissé elfordult, mindaddig, amíg a felfüggesztő szálban ébredő torziós feszültség azt éppen kiegyensúlyozta. Az elsőrendű nyomaték annak mértéke, hogy egy síkidom területe milyen távolságra helyezkedik el egy tengelytől. Sok erő létezik: Coulomb-erő (az elektromos töltések között), gravitációs erő (a tömegek között), mágneses erő, súrlódási erő, centrifugális erő, rugóerő, mechanikai feszültség, kémiai kötés és kényszererő, hogy csak néhányat említsünk. Ilyen például a gravitációs, és az elektrosztatikus erő is. A gravitációs tömegmérés során egy ismeretlen tömegre ható gravitációs erőt hasonlítunk össze egy ismert tömegre ható gravitációs erő nagyságával. A gravitációs erő egyetlen feltétele és oka a testek tömege. Centrifugális erő

A centrifugális erő egy forgó rendszerben fellépő, sugárirányban kifelé irányuló (fiktív) tehetetlenségi erő, melynek nagysága: 

Vektori alakban:

Vektoriális szorzással:

ahol formula_6 a szögsebességvektor. Euler-erő

A klasszikus mechanikában az Euler-erő egy fiktív, érintő irányú tehetetlenségi erő, amely a nem egyenletesen forgó vonatkoztatási rendszerben levő megfigyelő számára jelentkezik. Az ily módon értelmezett erő tehetetlenségi erő, mely csak a forgó rendszerben elhelyezkedő megfigyelőre hat. Ennek megfelelően a centrifugális erő: formula_40

formula_41

A Coriolis-erő az inerciarendszerhez képest formula_37 szögsebességgel forgó vonatkoztatási rendszerben fellépő fiktív erő, a centrifugális erővel együtt jelentkezik, iránya merőleges a kerületi sebességre. Coriolis-erő

A Coriolis-erő a fizikában az inerciarendszerhez képest forgó (tehát egyben gyorsuló) vonatkoztatási rendszerben mozgó testre ható egyik tehetetlenségi erő. Ha a kör középpontjában egy iránytűt helyezünk el, az együtt forog a forgó mágneses térrel. A tehetetlenségi erő definíciójánál fogva anyagfüggetlen, ezért ha a gravitációs erők különböznek, akkor ez eredők is és ezek vízszintes komponensei is. Testét egy rövid ideig a normális gravitációs erő 179,8-szorosa húzta előrefelé. Például egy testre ható gravitációs erő tekinthető úgy, mint a testnél jelenlévő gravitációs mező hatása a testre. A belső egyre jobban összehúzódna a fokozott gravitációs erő alatt. Egyenletes mozgás esetén a felfelé ható elektromos és felhajtó erő, illetve a lefelé ható gravitációs és közegellenállási erő ismét kiegyenlítik egymást. Például egy északnyugatra mutató vízszintes erő felbontható egy északra és egy nyugatra mutató erőre.