Melyik vegyület atomrácsos szerkezetű?
Kalcium-karbonát Szilícium-dioxid Nátrium-klorid Szén-tetraklorid Szén-dioxid
A B C D E
Kalcium-karbonát

A kalcium-karbonát (mészkő, szénsavas mész, CaCO) a karbonátok közé tartozó szervetlen vegyület. A kalcium-karbonát fehér, kristályos, szobahőmérsékleten szilárd vegyület. Atomrácsos jellegű vegyület. Ha kalcium-karbonát jelenlétében izzítják, kalcium-szulfid és kálium-karbonát képződik. 95%-a kalcium-karbonát. Ilyen töltőanyag a kalcium-karbonát. Berillium-karbonát

A berillium-karbonát szervetlen vegyület, képlete BeCO. Az aszkorbátok készülhetnek kalcium-karbonát, kálium-karbonát, nátrium-hidrogénkarbonát, magnézium-karbonát, és még számos egyéb karbonát felhasználásával. Tallium-karbonát

A tallium-karbonát egy kémiai vegyület, képlete (TlCO). A kalcium-karbid kalcium-karbonát és szén reakciójából, nagy hőmérsékleten keletkezik. A sót úgy "tisztítják", hogy először feloldják vízben, majd nátrium-karbonát hozzáadásával a kalcium- és magnéziumsókat kalcium-karbonát, illetve magnézium-karbonát csapadék alakjában leválasztják. A víz kalcium, magnézium, hidrogén-karbonát jellegű. A teknők elmeszesedett rétege szervetlen sókból épül fel: kalcium-karbonát és magnézium-karbonát. Kalcium-jodid

A kalcium-jodid szervetlen vegyület, képlete CaI. Kalcium-nitrát

A kalcium-nitrát egy szervetlen vegyület, a kalcium salétromsavas sója. [A szén-dioxid hatására
kalcium-karbonát jön létre.] Eredetileg a kalcium-karbonát aragonit kristály-módosulatából álltak. Ezek a csövek elsősorban kalcium-karbonát vagy kalcium-szulfid vízben oldott anyagaiból állnak. Kalcium-karbid

A kalcium-karbid, egy vegyület, az acetilénfejlesztés alapanyaga. Kalciumsója kalcium-hidroxid-felesleg jelenlétében, hevítés hatására benzollá dekarboxileződik, és mellette kalcium-karbonát képződik. Főbb alkotórészei a kalcium-, magnézium-, és hidrogén-karbonát-ionok. Főbb alkotórészei a kalcium-, magnézium-, és hidrogén-karbonát-ionok. Főbb alkotórészei a kalcium-, magnézium-, és hidrogén-karbonát-ionok. Édesvízből kalcium-karbonát kicsapódása során keletkezik hévízforrásnál vagy mészkőbarlangban. Kalcium-szulfid

A kalcium-szulfid egy szervetlen vegyület, az összegképlete CaS. Atomrácsos jellegű vegyület. A szilícium-dioxid az egyik legszélesebb körben felhasznált vegyület. A szilícium-dioxid más módon a szervezetbe kerülve teljesen ártalmatlan vegyület. Füstkvarc

A füstkvarc a szilícium-dioxid (közismert nevén kvarc) (SiO) sötétszínű, nagykristályos szerkezetű változata. A titán oxidjai közül messze a legfontosabb a titán-dioxid (TiO), egy fehér színű, vízben oldhatatlan, atomrácsos jellegű szilárd vegyület. Nagy tisztaságú szilícium és szilícium-dioxid előállítására használják. A szilícium szilícium-dioxid és szén hevítésével állítható elő. Szilícium-tetraklorid

A szilícium-tetraklorid képletű szervetlen vegyület. Szilícium-dioxid

A szilícium-dioxid (köznapi nevén kova, gyakorta meglehetősen pongyola elnevezéssel "kovasav") a szilícium oxigénnel alkotott vegyülete, melynek képlete SiO. A kvarc szilícium-dioxid, képlete SiO. Protaktínium-dioxid

A protaktínium-dioxid egy kémiai vegyület. Szilícium-tetrafluorid

A szilícium-tetrafluorid vagy tetrafluorszilán színtelen vegyület, képlete SiF. Kén-dioxid

A kén-dioxid (O) egy kémiai vegyület. Klór-dioxid

A klór-dioxid szervetlen vegyület, képlete ClO. Az ón-dioxid stabil vegyület. A szilícium-dioxid kedvezően befolyásolja a gumi szakítószilárdságát. A szóda folyósítószer, a szilícium-dioxid olvadáspontját csökkenti. Tetraszén-dioxid

A tetraszén-dioxid a szén-oxidok közé tartozó vegyület. A szilícium-karbid szilícium-dioxid (homok) és koksz reakciójával állítható elő magas hőmérsékleten, elektromos kemencében. a szilícium-dioxid és a foszfátok) tartalmazó víz sem. Szerkezetét tekintve a szilícium-kloridhoz hasonló, kovalens kötésű vegyület. Magas ásványianyag-tartalmú, főleg kvarccal (szilícium-dioxid), valamint fém-oxidokkal. Túlnyomórészt SiO (szilícium-dioxid) alkotja kvarc és/vagy kalcedon alakjában. A legfontosabb üvegalkotó a szilícium-dioxid, kiindulási anyaga a kvarchomok. Cirkónium-dioxid

A cirkónium-dioxid (képlete ZrO) egy szervetlen vegyület, a cirkónium oxidja. A céziumtartalmú vegyület, a CsGeH ezzel ellentétben deformálódott nátrium-klorid szerkezetű, hasonlóan a tallium-jodidéhoz. Atomrácsos jellegű vegyület. Nátrium-klorid oldatba oldva egy komplex vegyület keletkezik. 168 °C alatt sárga színű, fényérzékeny, torzult nátrium-klorid szerkezetű rombos kristályokat alkot. Nátrium-klorid

A nátrium-klorid (NaCl) – más néven konyhasó, só, kősó, tengeri só – az egyik legfontosabb, az állatok és az ember számára nélkülözhetetlen vegyület. A legjelentősebb a mangán(II)-klorid, ami egy halvány rózsaszínű, rétegrácsos szerkezetű vegyület. A lövétei források nátrium-hidrogénkarbonát-klorid, kalcium-nátrium-hidrogénkarbonátos, nátrium-kalcium-magnézium-hidrogénkénkarbonát, illetve nátrium-klorid típusú ásványvizek. Előállítható nátrium-klorid és alumínium-klorid reakciójával. (Nátrium-klorid, ammónium-nitrát.) Nátrium-klorid kristályszerkezete van. Kristályszerkezete nátrium-klorid típusú. nátrium-klorid, ezüst-szulfid. Plutónium(III)-klorid

A plutónium(III)-klorid egy vegyület. Nitrozil-klorid

A nitrozil-klorid szervetlen vegyület, képlete NOCl. Az acetil-klorid reakcióképes vegyület. A rubídium-klorid higroszkópos vegyület. Nátrium-klorid jelenlétében oldhatósága jelentősen csökken. Oldódik nátrium-klorid vizes oldatában is. A homoródkarácsonyfalvi források nátrium-klorid típusúak. Szulfonil-klorid

A szulfonil-klorid vagy szulfuril-klorid egy szervetlen vegyület, összegképlete SOCl. Higany-klorid (egyértelműsítő lap)

Higany-klorid néven két vegyület ismert: Mangán(II)-klorid

A mangán(II)-klorid egy szervetlen vegyület. Acetil-klorid

Az acetil-klorid szerves vegyület, a legjelentősebb karbonsavklorid. Rubídium-klorid

A rubídium-klorid egy kémiai vegyület, képlete RbCl. Berkélium(III)-klorid

A berkélium(III)-klorid egy aktinida vegyület. Atomrácsos jellegű vegyület. Szilícium-tetraklorid

A szilícium-tetraklorid képletű szervetlen vegyület. A szén-tetraklorid mérgező hatású. A szén-tetraklorid nem gyúlékony vegyület és nem is éghető, emiatt régebben kisebb laboratóriumi tüzek oltására használták. A szén-tetraklorid színtelen, erősen fénytörő folyadék. Polónium-tetraklorid

A polónium-tetraklorid, más néven polónium(IV)-klorid kémiai vegyület, képlete PoCl. Technécium-tetraklorid

A technécium-tetraklorid egy klórból és technéciumból álló szervetlen vegyület, képlete TcCl. Szén-tetraklorid

A szén-tetraklorid (vagy tetraklórmetán) (CCl) a szerves szintetikus kémiában elterjedt anyag, amit korábban tűzoltásra és hűtőanyagnak is használták. A szén-tetraklorid szobahőmérsékleten színtelen jellegzetes édeskés illatú folyadék. Aktív szén

Az aktív szén (vagy aktivált szén) nagy felületű, porózus szerkezetű szén. Vízben oldhatatlan, szerves oldószerekben (alkohol, benzin, benzol, szén-tetraklorid, stb.) a foszfor, a szén-tetraklorid és számos ipari eredetű kemikália. A technécium-tetrakloridot elő lehet állítani technécium-heptoxid és szén-tetraklorid reakciójával, vagy technécium és klór reakciójával:

TcO + 7CCl = 2TcCl + 7COCl + 3Cl

Tc + 2Cl = TcCl

A technécium-tetraklorid vörös színű, szilárd, nedvességre érzékeny vegyület. szén - C) vagy vegyület (pl. A szén-tetraklorid mai előállítási módja is ezen a felfedezésen alapul. Titán-tetraklorid

A titán-tetraklorid képletű szervetlen vegyület, a titán fém gyártás és a titán-dioxid pigmentek gyártásának fontos köztes terméke. Szén-monoszulfid

A szén-monoszulfid CS képletű kémiai vegyület, a szén egyik szulfidja. A vegyület a szén egyik oxidja (). Xenon, fluor és szilícium- vagy szén-tetraklorid keverékének nagyfrekvenciás besugárzásával állítható elő. A hexaklórbenzol, szén-tetraklorid pedig szerves, noha nem tartalmaz C-H kötést. Xenon, fluor és szilícium vagy szén-tetraklorid keverékének nagyfrekvenciás besugárzásával állítható elő. Szén-szubszulfid

A szén-szubszulfid egy szervetlen kémiai vegyület, képlete CS. Ez a reakció arra vezethető vissza, hogy a szén-tetraklorid klóratomjai hidroxilcsoportokra cserélődnek. Laboratóriumi méretben szén-tetraklorid is használható szén és klór helyett:

A ZrCl a cirkóniumércekből Kroll-eljárással történő cirkóniumgyártás köztiterméke. Hashajtó hatással nagyszámú és különböző kémiai szerkezetű vegyület rendelkezik. Atomrácsos jellegű vegyület. Tetraszén-dioxid

A tetraszén-dioxid a szén-oxidok közé tartozó vegyület. Szén-dioxid

A szén-dioxid (CO, régi magyar nevén szénéleg) légköri nyomáson légnemű, gáz halmazállapotú vegyület, a szén egyik oxidja. A titán oxidjai közül messze a legfontosabb a titán-dioxid (TiO), egy fehér színű, vízben oldhatatlan, atomrácsos jellegű szilárd vegyület. Szén-dioxid-visszasajtolás

A szén-dioxid-visszasajtolás egy módszer arra, hogy kevesebb szén-dioxid (formula_1) kerüljön a Föld légterébe. Sok olyan széntartalmú vegyület van, amelyet szervetlen vegyületeknek tekintünk, például a szén-monoxid, szén-dioxid, karbonátok, cianidok, cianátok, karbidok és tiocianátok. Karbonil-szulfid

A karbonil-szulfid vagy szén-oxid-szulfid egy kémiai vegyület, a szén-dioxid monotioszármazékának (egy kénatomot tartalmazó származékának) tekinthető. A vegyület hidrolízisekor képződő szén-dioxid és kén-hidrogén adja ezeknek az ásványvizeknek a jellegzetes ízét. Protaktínium-dioxid

A protaktínium-dioxid egy kémiai vegyület. argon, szén-dioxid) áll. szén-dioxid tartalmuk: 0,50% Kén-dioxid

A kén-dioxid (O) egy kémiai vegyület. Klór-dioxid

A klór-dioxid szervetlen vegyület, képlete ClO. Az ón-dioxid stabil vegyület. kétszer annyi szén-monoxid keletkezik, mint szén-dioxid. Az erdőirtás miatt keletkezett szén-dioxid mennyiségét a légkör teljes szén-dioxid mennyiségének egyharmadára becsülik. szén-dioxid) megmagyarázhatják ennek lehetőségét. Habszifonokban szén-dioxid helyett használják. szén-dioxid mellett) a NADH. Aktív szén

Az aktív szén (vagy aktivált szén) nagy felületű, porózus szerkezetű szén. Ilyen például a hidrogén-karbonát-szén-dioxid pufferrendszer a tüdőben, ahonnan a szén-dioxid kilégzéssel távozik. Szén-szuboxid

A szén-szuboxid vagy trikarbon-dioxid a szén egyik oxidja. Világoskék lánggal ég, égésekor szén-dioxid és kén-dioxid keletkezik. szén - C) vagy vegyület (pl. A légkörben szén-monoxid, szén-dioxid és metán formájában található.