Egy veszteségmentes tekercset váltóáramú feszültségforrásra kapcsolunk. Hogyan változik a körben az áramerősség effektív értéke, ha a váltakozó feszültség effektív értékét megtartva a frekvenciáját növeljük?
Az áramerősség nem változik. Az áramerősség csökken. Az áramerősség nő.
A B C
Szinuszos váltakozó feszültség vagy áram esetén (ilyen a hálózati feszültség is) az amplitúdó a feszültség illetve az áramerősség csúcsértékét jelöli, ami formula_1-szerese, vagyis közel másfélszerese az effektív értéknek. a szinuszos váltakozó feszültségnél), a látszólagos ellenállás az effektív feszültség és az effektív áramerősség hányadosaként is kiszámítható:
A látszólagos ellenállás segítségével a komplex impedancia:

A komplex impedancia (mint bármely komplex mennyiség) valós és képzetes részre bontható. a szinuszos váltakozó feszültségnél), a látszólagos ellenállás az effektív feszültség és az effektív áramerősség hányadosaként is kiszámítható:
A látszólagos ellenállás segítségével a komplex impedancia:

A komplex impedancia (mint bármely komplex mennyiség) valós és képzetes részre bontható. Egy periodikus időfüggvényt, így a váltakozó áram időfüggvényét is jellemezhetjük néhány jellegzetes adatával, ilyen például

A váltakozó feszültség, illetve áram effektív értéke intuitív megközelítéssel az az egyenfeszültség-szint vagy egyenáram-áramerősség, amely átlagosan ugyanakkora Joule-hőt termel egy ellenálláson. Szinuszos függvény effektív értéke formula_2 csúcsérték esetén

formula_8

A hálózati feszültség nagyságát például effektív értékével szokás megadni. A feszültség további növelésével az áramerősség újra nő. A folyamat során keletkezett új ionok hatására megnő az anód és katód közötti áramerősség, ennek eredményeként változik a feszültség is, amit mérni lehet. Igazolható, hogy ha egy "R" ellenállású ohmos ellenállást szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolunk, akkor a hatásos ellenállása megegyezik az egyenáramú ellenállásával
meddő ellenállása (reaktanciája) pedig nulla:
A feszültség és áramerősség azonos fázisban van egymással, azaz

Egy tekercset "ideális tekercsnek" nevezünk, ha ohmos (és kapacitív) ellenállása elhanyagolható, így szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolva az áramerősséget csak az önindukció befolyásolja. Igazolható, hogy ha egy "R" ellenállású ohmos ellenállást szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolunk, akkor a hatásos ellenállása megegyezik az egyenáramú ellenállásával
meddő ellenállása (reaktanciája) pedig nulla:
A feszültség és áramerősség azonos fázisban van egymással, azaz

Egy tekercset "ideális tekercsnek" nevezünk, ha ohmos (és kapacitív) ellenállása elhanyagolható, így szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolva az áramerősséget csak az önindukció befolyásolja. A váltakozó feszültség effektív értéke nagyjából 90-120 V, valamint 1 kHz körüli frekvenciájú a belső ér és a spirál között. a kétféle (hálózati és gépi) feszültség frekvenciája, és effektív értéke általában nem lesz azonos, ezért eredőjük lebegő feszültség. Arányos az ellenálláson mért feszültség vagy az áramerősség négyzetével. A "komplex impedancia" a definíció alapján
A képletekben "U" és "I" a feszültség, illetve az áramerősség csúcsértéke; "ω" a körfrekvencia; "t" az idő; "α" és "β" a feszültség, illetve az áramerősség fázisszöge; "φ" a "fáziskülönbség" a feszültség és áramerősség között. A "komplex impedancia" a definíciója alapján
A képletekben "U" és "I" a feszültség, illetve az áramerősség csúcsértéke; "ω" a körfrekvencia; "t" az idő; "α" és "β" a feszültség, illetve az áramerősség fázisszöge; "φ" a "fáziskülönbség" a feszültség és áramerősség között. Lüktető feszültség lép fel abban az esetben, ha a pillanatnyi feszültség értéke 0 és a legnagyobb feszültség között változik, lengő feszültség esetén a középfeszültség értéke 0. Igazolható, hogy ha egy "R" ellenállású ohmos ellenállást szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolunk, akkor komplex impedanciája megegyezik az ohmos ellenállással
Ennek alapján "az ohmos ellenállás látszólagos ellenállása":
Az ohmos ellenállásnál a feszültség és áramerősség azonos fázisban van egymással, azaz

Egy tekercset "ideális tekercsnek" nevezünk, ha ohmos (és kapacitív) ellenállása elhanyagolható, így szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolva az áramerősséget csak az önindukció befolyásolja. Rokon fogalom a váltakozó feszültség: ez olyan feszültség, melynek nagysága és iránya periodikusan változik. Váltakozó áramú elektromos hálózatban egy fogyasztó komplex impedanciájának nevezzük a komplex feszültség és a komplex áramerősség hányadosát, jele Z. Képlettel:
A komplex impedancia abszolút értékét látszólagos ellenállásnak nevezzük, jele "Z". Az Elektromos Művek részére feszültség-, áramerősség-, fázisszögbeállítókat, preciziós wattmérőket, áramváltókat készítettek. Bármilyen formula_1 külső ellenálláson formula_2 feszültség esik, azaz az áramerősség formula_3. Elektromos áramerősség

Az elektromos áramerősség az SI mértékegységrendszer hét alapmennyiségének egyike. A borítéktétel leírja, hogyan változik az optimum értéke, ahogy a paraméterek változnak. Nemlineáris feszültség-áramerősség karakterisztikáját például Wien-hidas oszcillátorban amplitúdószabályozásra használják. Az elektrodinamikus mérőműszer a mérendő áram jelalakjától függetlenül, annak effektív értékét méri. Ha az egyenlőtlenség mindkét oldalát tetszés szerinti számmal növeljük vagy csökkentjük, annak értelme nem változik:
4. Szinuszos váltakozó feszültség vagy áram esetén (ilyen a hálózati feszültség is) az amplitúdó a feszültség illetve az áramerősség csúcsértékét jelöli, ami formula_1-szerese, vagyis közel másfélszerese az effektív értéknek. a szinuszos váltakozó feszültségnél), a látszólagos ellenállás az effektív feszültség és az effektív áramerősség hányadosaként is kiszámítható:
A látszólagos ellenállás segítségével a komplex impedancia:

A komplex impedancia (mint bármely komplex mennyiség) valós és képzetes részre bontható. a szinuszos váltakozó feszültségnél), a látszólagos ellenállás az effektív feszültség és az effektív áramerősség hányadosaként is kiszámítható:
A látszólagos ellenállás segítségével a komplex impedancia:

A komplex impedancia (mint bármely komplex mennyiség) valós és képzetes részre bontható. Egy periodikus időfüggvényt, így a váltakozó áram időfüggvényét is jellemezhetjük néhány jellegzetes adatával, ilyen például

A váltakozó feszültség, illetve áram effektív értéke intuitív megközelítéssel az az egyenfeszültség-szint vagy egyenáram-áramerősség, amely átlagosan ugyanakkora Joule-hőt termel egy ellenálláson. Szinuszos függvény effektív értéke formula_2 csúcsérték esetén

formula_8

A hálózati feszültség nagyságát például effektív értékével szokás megadni. A feszültség további növelésével az áramerősség újra nő. Igazolható, hogy ha egy "R" ellenállású ohmos ellenállást szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolunk, akkor a hatásos ellenállása megegyezik az egyenáramú ellenállásával
meddő ellenállása (reaktanciája) pedig nulla:
A feszültség és áramerősség azonos fázisban van egymással, azaz

Egy tekercset "ideális tekercsnek" nevezünk, ha ohmos (és kapacitív) ellenállása elhanyagolható, így szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolva az áramerősséget csak az önindukció befolyásolja. Igazolható, hogy ha egy "R" ellenállású ohmos ellenállást szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolunk, akkor a hatásos ellenállása megegyezik az egyenáramú ellenállásával
meddő ellenállása (reaktanciája) pedig nulla:
A feszültség és áramerősség azonos fázisban van egymással, azaz

Egy tekercset "ideális tekercsnek" nevezünk, ha ohmos (és kapacitív) ellenállása elhanyagolható, így szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolva az áramerősséget csak az önindukció befolyásolja. A váltakozó feszültség effektív értéke nagyjából 90-120 V, valamint 1 kHz körüli frekvenciájú a belső ér és a spirál között. Arányos az ellenálláson mért feszültség vagy az áramerősség négyzetével. A "komplex impedancia" a definíció alapján
A képletekben "U" és "I" a feszültség, illetve az áramerősség csúcsértéke; "ω" a körfrekvencia; "t" az idő; "α" és "β" a feszültség, illetve az áramerősség fázisszöge; "φ" a "fáziskülönbség" a feszültség és áramerősség között. A "komplex impedancia" a definíciója alapján
A képletekben "U" és "I" a feszültség, illetve az áramerősség csúcsértéke; "ω" a körfrekvencia; "t" az idő; "α" és "β" a feszültség, illetve az áramerősség fázisszöge; "φ" a "fáziskülönbség" a feszültség és áramerősség között. Igazolható, hogy ha egy "R" ellenállású ohmos ellenállást szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolunk, akkor komplex impedanciája megegyezik az ohmos ellenállással
Ennek alapján "az ohmos ellenállás látszólagos ellenállása":
Az ohmos ellenállásnál a feszültség és áramerősség azonos fázisban van egymással, azaz

Egy tekercset "ideális tekercsnek" nevezünk, ha ohmos (és kapacitív) ellenállása elhanyagolható, így szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolva az áramerősséget csak az önindukció befolyásolja. a kétféle (hálózati és gépi) feszültség frekvenciája, és effektív értéke általában nem lesz azonos, ezért eredőjük lebegő feszültség. Váltakozó áramú elektromos hálózatban egy fogyasztó komplex impedanciájának nevezzük a komplex feszültség és a komplex áramerősség hányadosát, jele Z. Képlettel:
A komplex impedancia abszolút értékét látszólagos ellenállásnak nevezzük, jele "Z". Az Elektromos Művek részére feszültség-, áramerősség-, fázisszögbeállítókat, preciziós wattmérőket, áramváltókat készítettek. Bármilyen formula_1 külső ellenálláson formula_2 feszültség esik, azaz az áramerősség formula_3. Elektromos áramerősség

Az elektromos áramerősség az SI mértékegységrendszer hét alapmennyiségének egyike. Nemlineáris feszültség-áramerősség karakterisztikáját például Wien-hidas oszcillátorban amplitúdószabályozásra használják. Az elektrodinamikus mérőműszer a mérendő áram jelalakjától függetlenül, annak effektív értékét méri. Megállapította az elektromos feszültség és az áramerősség közötti összefüggést (amely ma Ohm törvényeként ismert). A folyamat során keletkezett új ionok hatására megnő az anód és katód közötti áramerősség, ennek eredményeként változik a feszültség is, amit mérni lehet. Maga az egyenletrendszer két elsőrendű parciális differenciálegyenletből áll, ahol az első egyenlet megadja, hogy a vezető egy pontján indukált feszültség ("U") hogyan függ az áramerősség időbeli változásától a fajlagos induktivitáson ("L") keresztül, míg a második megmutatja az áramerősség ("I") esést egy adott pontban a feszültség időbeli változásán és a fajlagos kapacitáson ("C") keresztül. A szinuszformájú 1,11 formatényezőjű váltakozó áram figyelembevételével effektív értékre van hitelesítve. Ha konstans áramerősség folyik át az ellenálláson, akkor
formula_29

De ha az áramerősség függ az időtől, amit egy formula_30 függvény ad meg, akkor a képletnek is figyelembe kell ezt vennie. Szinuszos váltakozó feszültség vagy áram esetén (ilyen a hálózati feszültség is) az amplitúdó a feszültség illetve az áramerősség csúcsértékét jelöli, ami formula_1-szerese, vagyis közel másfélszerese az effektív értéknek. A feszültség további növelésével az áramerősség újra nő. a szinuszos váltakozó feszültségnél), a látszólagos ellenállás az effektív feszültség és az effektív áramerősség hányadosaként is kiszámítható:
A látszólagos ellenállás segítségével a komplex impedancia:

A komplex impedancia (mint bármely komplex mennyiség) valós és képzetes részre bontható. a szinuszos váltakozó feszültségnél), a látszólagos ellenállás az effektív feszültség és az effektív áramerősség hányadosaként is kiszámítható:
A látszólagos ellenállás segítségével a komplex impedancia:

A komplex impedancia (mint bármely komplex mennyiség) valós és képzetes részre bontható. Egy periodikus időfüggvényt, így a váltakozó áram időfüggvényét is jellemezhetjük néhány jellegzetes adatával, ilyen például

A váltakozó feszültség, illetve áram effektív értéke intuitív megközelítéssel az az egyenfeszültség-szint vagy egyenáram-áramerősség, amely átlagosan ugyanakkora Joule-hőt termel egy ellenálláson. Szinuszos függvény effektív értéke formula_2 csúcsérték esetén

formula_8

A hálózati feszültség nagyságát például effektív értékével szokás megadni. Igazolható, hogy ha egy "R" ellenállású ohmos ellenállást szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolunk, akkor a hatásos ellenállása megegyezik az egyenáramú ellenállásával
meddő ellenállása (reaktanciája) pedig nulla:
A feszültség és áramerősség azonos fázisban van egymással, azaz

Egy tekercset "ideális tekercsnek" nevezünk, ha ohmos (és kapacitív) ellenállása elhanyagolható, így szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolva az áramerősséget csak az önindukció befolyásolja. Igazolható, hogy ha egy "R" ellenállású ohmos ellenállást szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolunk, akkor a hatásos ellenállása megegyezik az egyenáramú ellenállásával
meddő ellenállása (reaktanciája) pedig nulla:
A feszültség és áramerősség azonos fázisban van egymással, azaz

Egy tekercset "ideális tekercsnek" nevezünk, ha ohmos (és kapacitív) ellenállása elhanyagolható, így szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolva az áramerősséget csak az önindukció befolyásolja. A váltakozó feszültség effektív értéke nagyjából 90-120 V, valamint 1 kHz körüli frekvenciájú a belső ér és a spirál között. Arányos az ellenálláson mért feszültség vagy az áramerősség négyzetével. A "komplex impedancia" a definíció alapján
A képletekben "U" és "I" a feszültség, illetve az áramerősség csúcsértéke; "ω" a körfrekvencia; "t" az idő; "α" és "β" a feszültség, illetve az áramerősség fázisszöge; "φ" a "fáziskülönbség" a feszültség és áramerősség között. A "komplex impedancia" a definíciója alapján
A képletekben "U" és "I" a feszültség, illetve az áramerősség csúcsértéke; "ω" a körfrekvencia; "t" az idő; "α" és "β" a feszültség, illetve az áramerősség fázisszöge; "φ" a "fáziskülönbség" a feszültség és áramerősség között. Igazolható, hogy ha egy "R" ellenállású ohmos ellenállást szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolunk, akkor komplex impedanciája megegyezik az ohmos ellenállással
Ennek alapján "az ohmos ellenállás látszólagos ellenállása":
Az ohmos ellenállásnál a feszültség és áramerősség azonos fázisban van egymással, azaz

Egy tekercset "ideális tekercsnek" nevezünk, ha ohmos (és kapacitív) ellenállása elhanyagolható, így szinuszos váltakozó feszültségre kapcsolva az áramerősséget csak az önindukció befolyásolja. a kétféle (hálózati és gépi) feszültség frekvenciája, és effektív értéke általában nem lesz azonos, ezért eredőjük lebegő feszültség. Váltakozó áramú elektromos hálózatban egy fogyasztó komplex impedanciájának nevezzük a komplex feszültség és a komplex áramerősség hányadosát, jele Z. Képlettel:
A komplex impedancia abszolút értékét látszólagos ellenállásnak nevezzük, jele "Z". Az Elektromos Művek részére feszültség-, áramerősség-, fázisszögbeállítókat, preciziós wattmérőket, áramváltókat készítettek. Bármilyen formula_1 külső ellenálláson formula_2 feszültség esik, azaz az áramerősség formula_3. Elektromos áramerősség

Az elektromos áramerősség az SI mértékegységrendszer hét alapmennyiségének egyike. Nemlineáris feszültség-áramerősség karakterisztikáját például Wien-hidas oszcillátorban amplitúdószabályozásra használják. Az elektrodinamikus mérőműszer a mérendő áram jelalakjától függetlenül, annak effektív értékét méri. Megállapította az elektromos feszültség és az áramerősség közötti összefüggést (amely ma Ohm törvényeként ismert). A folyamat során keletkezett új ionok hatására megnő az anód és katód közötti áramerősség, ennek eredményeként változik a feszültség is, amit mérni lehet. Maga az egyenletrendszer két elsőrendű parciális differenciálegyenletből áll, ahol az első egyenlet megadja, hogy a vezető egy pontján indukált feszültség ("U") hogyan függ az áramerősség időbeli változásától a fajlagos induktivitáson ("L") keresztül, míg a második megmutatja az áramerősség ("I") esést egy adott pontban a feszültség időbeli változásán és a fajlagos kapacitáson ("C") keresztül. A szinuszformájú 1,11 formatényezőjű váltakozó áram figyelembevételével effektív értékre van hitelesítve. Ha konstans áramerősség folyik át az ellenálláson, akkor
formula_29

De ha az áramerősség függ az időtől, amit egy formula_30 függvény ad meg, akkor a képletnek is figyelembe kell ezt vennie.