A szappanok
a nátrium- és a kálium-hidroxid szervetlen savakkal alkotott vegyületei. nagy szénatomszámú zsírsavak nátrium- és káliumsói. nagy szénatomszámú karbonsavak. vízben oldott olajcseppek. bármely karbonsav fémekkel alkotott vegyületei.
A B C D E
A leggyakrabban használt lúgosítóanyagok a bórax, a nátrium-metaborát, a nátrium-karbonát, a kálium-karbonát, a nátrium-hidroxid és a kálium-hidroxid. Kálium-hidroxid

A kálium-hidroxid vagy marókáli egy szervetlen vegyület, amelynek képlete KOH. A nióbiumot a nátrium-hidroxid és a kálium-hidroxid olvadéka megtámadja. Nátrium-hidroxid- vagy kálium-hidroxid-oldatban feloldódik, ekkor kromát és plumbit keletkezik. kevés kálium-nátrium-tartarátot tartalmazó nátrium-hidroxid-oldatot (Fehling II.) Erősebb bázis mint a nátrium- vagy a kálium-hidroxid. A felfedezései közé tartozik klór, a jód, a nátrium, a kálium és a nátrium-hidroxid. Nátrium-klorát

A nátrium-klorát a nátrium szervetlen vegyülete, formálisan a klórsavval alkotott sója. Bróm és vízben oldott hidroxid (például nátrium- vagy kálium hidroxid) reakciójával:

A fenti reakcióban a bróm diszproporcionálódik. Laboratóriumi körülmények között általában a következő előállítási mód szerint szintetizálják magnézium és nátrium-hidroxid, kálium-hidroxid, vagy ammónium-hidroxid segítségével: Híg savak sem oldják, de nátrium- vagy kálium-hidroxid-oldatban feloldódik. Rosszul oldódik vízben, alkoholban, acetonban, glicerinben, , sósav, kálium- és nátrium-hidroxid vizes oldatában. A nátrium-hidroxid egy nagyon erős bázis, mely savakkal könnyen sót alkot, például a hidrogén-kloriddal reagálva nátrium-klorid (konyhasó), és víz keletkezik. Kálium-alumínium-szilikát

A kálium-alumínium-szilikát vagy más néven kálium-szilikoaluminát egy az alumínium, a szilícium, és a kálium által alkotott szervetlen vegyület. Kálium-nátrium-tartarát

A kálium-nátrium-tartarát (E337, helytelenül nátrium-kálium-tartarát) egy kettős só, mely kálium, nátrium és borkősav reakciójából keletkezik. A korrozív lúgos lefolyótisztítók szilárd változatai általában nátrium-hidroxid vagy kálium-hidroxid granulátumok, amelyek nagyobb koncentrációban tartalmazzák a kémiai összetevőket. Elsősorban alkálifémekkel (lítium, nátrium, kálium) alkáliföldfémekkel (magnézium, kalcium) alkot vegyületeket, de léteznek például a koffeinnel, valamint egyes esetekben fémekkel (ammónium-vas-citrát) alkotott vegyületei is. Nátrium-alumínium-szilikát

A nátrium-alumínium-szilikát vagy más néven nátrium-szilikoaluminát egy az alumínium, a szilícium, és a nátrium által alkotott szervetlen vegyület. A berillium-hidroxid ezután a nátrium-fluoroberillát és a nátrium-hidroxid vizes oldatából kicsapódik. Tömény szervetlen savakkal és lúgokkal nem reagálnak. Ezek közül fontosabbak: 

Nagyban való előállítása úgy történik, hogy fűrészport kálium- és nátrium-hidroxid elegyével összekeverve, vas üstökben 200-220 °C-ra hevítenek, ekkor nátrium- és kálium-oxalát képződik. Lítium-hidroxid

A lítium-hidroxid szervetlen vegyület, képlete LiOH. Cézium-hidroxid

A cézium-hidroxid szervetlen vegyület, képlete CsOH. A nátrium és a kálium sói közvetlenül a nátrium-fluoridból és a kálium-fluoridból alakulnak ki. A higany(II)-klorid vagy a higany(II)-nitrát vizes oldatából nátrium-hidroxid vagy kálium-hidroxid hatására sárga csapadékként higany(II)-oxid válik le. Kémiai meghatározással a szappanok karbonsavak nátrium- vagy káliumsói. Lúgos hidrolízisük során glicerin, valamint a zsírsavak sói, azaz szappanok keletkeznek. Általánosan, a páratlan szénatomszámú zsírsavak a növények, és néhány tengeri élőlény lipidjeiben találhatók meg. A karbonsavak olvadáspontjai periodikusan változnak, a páros szénatomszámú zsírsavak olvadáspontja magasabb a páratlan számú szénatomot tartalmazókénál. Ugyanakkor a tejzsír aránylag kis mennyiségben tartalmazza a többszörösen telítetlen zsírsavakat, és a páratlan szénatomszámú zsírsavak koncentrációja is csekély. Azok a zsírsav láncok, amelyek páratlan szénatomszámot tartalmaznak, ugyanazon folyamatrendszer során oxidálódnak, mint a páros szénatomszámú zsírsavak. Nagy és páros szénatomszámú telített karbonsavak és ugyanilyen típusú alkoholok észterei. A telített monokarbonsavak (más néven zsírsavak) nátriumsói nátrium-hidroxid jelenlétében melegítve dekarboxileződnek, a reakcióban alkán keletkezik. Az acetilén és a kisebb szénatomszámú alkinek gáz halmazállapotúak, az 5, vagy ennél nagyobb szénatomszámúak folyadékok, a nagy szénatomszámú alkinek szilárd halmazállapotúak. Elsősorban a kisebb szénatomszámú paraffinok nitrálásának van nagy gyakorlati jelentősége. Palmitinsav

A palmitinsav (vagy hexadekánsav) egy nagy szénatomszámú karbonsav, zsírsav. Ez felhasználható parfümök és szappanok készítésére. Szappanok készítéséhez és a kozmetikában is felhasználják. Ezeket is elő lehet állítani mesterséges úton kis szénatomszámú alkoholból és kis szénatomszámú karbonsavból. A nátrium-fenoxidból és szén-dioxidból nagy nyomáson nátrium-szalicilát állítható elő (Kolbe-Schmitt reakció). Kezdetben szappanok, parfümök és likőrök összetevőjeként használták. Az eredeti termék porított nátrium-hexametafoszfátot tartalmazott, amely akvakomplexként a kemény víz nem várt hatásaitól óvott, így lehetővé tette a szappanok és más detergensek hatásának megfelelő érvényesülését. 1-Heptén

Az 1-heptén vagy heptilén nagy szénatomszámú alkén, képlete CH. Nagy hatékonyságú a nátrium-klorát redukciójának folyamata. A magasabb szénatomszámú alkoholok szilárdak. A legkisebb szénatomszámú aromás amid. 1921-ben a genfi Chuit, Naef & Firmenich parfümgyártó kérte fel nagy szénatomszámú terpének kutatására. Az előpárlat tartalmazza a fermentáció során kis mennyiségben keletkező acetaldehid és kozmaolajok (nagyobb szénatomszámú alkoholok) nagy részét. Transz-zsírsavak

A transz-zsírsavak olyan telítetlen zsírsavak, melyek molekulái tartalmaznak szénatomok között átellenes "(transz)" kettős kötéseket. Zsírsavak szacharóz-észterei

A zsírsavak szacharóz-észterei alatt általában növényi eredetű zsírsavak szukrózzal (szacharóz) alkotott észtereit értjük. Nagy és páros szénatomszámú telített karbonsavak és ugyanilyen típusú alkoholok észterei. Kémiai meghatározással a szappanok karbonsavak nátrium- vagy káliumsói. HNO) azonban lánchasadás mellett oxidálhatók, ekkor különféle szénatomszámú karbonsavak keletkeznek. A természetben nagy mennyiségben előforduló észterekből, a zsírokból és az olajokból (trigliceridekből) is karbonsavak nyerhetők hidrolízissel, ilyenkor a karbonsav mellett glicerin keletkezik, mint alkohol (pontosabban ilyenkor savas hidrolízis esetén karbonsavak, lúgos hidrolízis esetén a karbonsavak sói keletkeznek, amelyekből erős savval felszabadíthatók a karbonsavak, a karbonsavak nátriumsói a hagyományos szilárd szappanok). A szekunder alkoholok ketonokká oxidálhatók, majd a ketonok oxidációjakor lánchasadás miatt kisebb szénatomszámú karbonsavak keletkeznek. A karbonsavak olvadáspontjai periodikusan változnak, a páros szénatomszámú zsírsavak olvadáspontja magasabb a páratlan számú szénatomot tartalmazókénál. Olvadáspontja 77-86 °C, 

Főként alifás savak (aromás csoportot nem tartalmazó karbonsavak, más néven viaszsavak) és magasabb szénatomszámú alkohol-észterek (C>26) alkotják. Nagy biológiai jelentősége van a karbonsavak aminoszármazékainak, az aminosavaknak. Elsősorban a kisebb szénatomszámú paraffinok nitrálásának van nagy gyakorlati jelentősége. Palmitinsav

A palmitinsav (vagy hexadekánsav) egy nagy szénatomszámú karbonsav, zsírsav. Az acetilén és a kisebb szénatomszámú alkinek gáz halmazállapotúak, az 5, vagy ennél nagyobb szénatomszámúak folyadékok, a nagy szénatomszámú alkinek szilárd halmazállapotúak. Karbonsavak

A karbonsavak az oxigéntartalmú szerves vegyületek egyik csoportját alkotják. 1-Heptén

Az 1-heptén vagy heptilén nagy szénatomszámú alkén, képlete CH. A karbonsavak reakcióképes vegyületek. A magasabb szénatomszámú alkoholok szilárdak. A legkisebb szénatomszámú aromás amid. 1921-ben a genfi Chuit, Naef & Firmenich parfümgyártó kérte fel nagy szénatomszámú terpének kutatására. Ezeket is elő lehet állítani mesterséges úton kis szénatomszámú alkoholból és kis szénatomszámú karbonsavból. Ez felhasználható parfümök és szappanok készítésére. Szappanok készítéséhez és a kozmetikában is felhasználják. A kozmetikai ipar olcsó szappanok alapanyagaként használja. A kisebb szénatomszámú szulfoxidok olajszerű folyadékok. Kezdetben szappanok, parfümök és likőrök összetevőjeként használták. A karbonsavak lehetnek telítettek vagy telítetlenek. Ez a karbonsavak molekuláinak asszociációjával magyarázható. 10%-a a vízben oldott ionok és szerves molekulák. A vízben oldott kalcium- és hidrokarbonátionok kalcium-karbonátként kiválhatnak. Légzésük során a vízben oldott oxigént kopoltyúikkal veszik fel. A már oldott oxigén ugyanakkor „átvándorol” az olajba, ezzel tovább csökkentve a vízben oldott oxigén mennyiségét. A vízben oldott kalcium-hidrogénkarbonátot a folyók szállítják a tengerekbe. A termikus gáztalanítók a vízben oldott gázokat forralással távolítják el. A reakció során hidrogéngáz és vízben oldott lítium-hidroxid keletkezik. Például vízben a levegő oldott oxigéntartalma 20 Celsius-fokon 34%. A folyamat vízben oldott nátrium-klorid elektrolízise során megy végbe. Vízben oldott jód és higany(II)- vagy ezüstsó reakciójával keletkezik. A legjellemzőbb ikerionos állapotú részecskék a vízben oldott aminosav- és fehérjemolekulák. A vízben oldott gázok (szén-dioxid, oxigén) cseréjére képes a légkörrel. A vízben oldott anyagok kiválnak az üledékszemcsék között, bekövetkezik a "cementáció". (Így oldott anyagnak tekinthetjük a vízben oldott ecetsavat is, amely folyékony, és az oxigént is, amely gáz halmazállapotú.) Az illusztrációk készítéséhez vízfestéket használtak, a kötőanyag vízben oldott gumiarábikum volt. Itt főleg a vízben oldott szén-dioxid és szulfátrészecskék játsszák a főszerepet. A víz keménysége alatt, a vízben oldott kalcium és magnézium mennyiségét értjük. Vízlágyítóként is alkalmazzák, mert egyes, a vízben oldott állapotban található fémeket megköt. Amennyiben csak vizet, illetve vízben oldott tápelemeket von el, félélősködőnek hívjuk pl. Ennek során segítője Sampedro utasításait követve ciánkálit oldott fel egy pohár vízben. Vízben oldott sósav ekvimorláris mennyiségű cézium-klorid és kadmium-klorid reakciójával keletkezik. Ezek a csövek elsősorban kalcium-karbonát vagy kalcium-szulfid vízben oldott anyagaiból állnak. Vízkeménység

Vízkeménységnek a vízben oldott ásványi anyagok mennyiségét nevezzük, melyet különféle módokon lehetséges meghatározni. Mivel az úszólápok növényzete képes megkötni a vízben oldott tápanyagot, víztisztító szerepe is jelentős. A csigaház szájfedővel zárható, a csiga kis, tollszerű kopoltyúval szűri ki a vízben oldott oxigént. Oxidok

Az oxidok az oxigén fémekkel, nemfémekkel alkotott vegyületei, döntően O-ionokat tartalmazó vegyületek. Legfontosabbak a nitrogéncsoport elemeivel alkotott vegyületei. A hafniumnak ismertek halogénekkel alkotott vegyületei is. Elsősorban alkálifémekkel (lítium, nátrium, kálium) alkáliföldfémekkel (magnézium, kalcium) alkot vegyületeket, de léteznek például a koffeinnel, valamint egyes esetekben fémekkel (ammónium-vas-citrát) alkotott vegyületei is. A higany más fémekkel alkotott hideg ötvözete az amalgám. Amalgám

Az amalgám a higanynak más fémekkel alkotott ötvözete. A boránok a bór hidrogénnel alkotott vegyületei, általános képletük . A savhalogenidek a legreakcióképesebb karbonsav-származékok, könnyen átalakíthatók bármely más származékká. Aranyamalgám

Az amalgám a higany más fémekkel alkotott természetes ötvözete. Fémmel alkotott biner vegyületei a <dfn>foszfidok</dfn>, hidrogénnel alkotott binerje a foszfin (PH). Kémiai alapkutatásban átmenetifémekkel alkotott komplex vegyületei is említést érdemelnek. Tallium-halogenidek

A tallium-halogenidek a talliumnak halogénekkel alkotott vegyületei. A xenon nitrogénnel, klórral és szénnel alkotott vegyületei szintén ismertek. Ide tartoznak a fémek oxigénnel valamint hidroxil-gyökkel alkotott vegyületei. Interpniktogének

Az interpniktogének a pniktogének (nitrogéncsoport elemei) egymással alkotott vegyületei. A higany más fémekkel alkotott hideg ötvözete az amalgám; ezüst-, cink- stb. Speciális körülmények között fémekkel, például arannyal vagy higannyal alkotott komplexek is előállíthatók. Glikokonjugát

A glikokonjugátok a szénhidrátok fehérjékkel, peptidekkel, lipidekkel és szacharidokkal kovalens kötéssel alkotott vegyületei. A hidrogén-azid sói, az azidok is robbanékonyak, kivéve a kis elektronegativitású fémekkel alkotott sóit. Ammónium-foszfatidok

Az ammónium-foszfatidok (E442 vagy Emulgeálószer YN) foszfortartalmú glicerin, ammóniával alkotott vegyületei. Előnyei a fémekkel szemben:

Hátrányai a fémekkel szemben: A különböző fémekkel (Na-, K-, Ca-, Mg-, Fe-, Al-mal) alkotott sók vízben különböző módon oldódnak. További, fontosabb szulfidjai:

Fémekkel és kénnel együtt számos ércben is előfordul; a szulfidásványokban helyettesíti a kén egy részét – ezek a vegyületei az úgynevezett szulfosók. A legegyszerűbb telítetlen karbonsav. A legegyszerűbb kétértékű karbonsav.