A radioaktív sugárzások közül melyik nem térül el az elektromágneses térben?
A β-sugárzás. A γ-sugárzás. Az α-sugárzás.
A B C
Az elektromágneses sugárzások energiáját a sugárzás hullámhossza szabja meg. Környezeti sugárzás

A környezeti sugárzás lehet elektromágneses sugárzás, kozmikus sugárzás, radioaktív vagy más mesterséges forrásból származó részecskesugárzás. Fizikai természetét tekintve a fény - mint elektromágneses sugárzás - voltaképpen energia, amely a térben elektromágneses hullámként terjed. Sok elem radioaktív, ennek során részecske és elektromágneses sugárzás is felszabadul. A sugárzás lehet elektromágneses sugárzás, kozmikus sugárzás vagy valamely radioaktív atommagból, más mesterséges forrásból származó részecske sugárzás: alfa-, elektron-, pozitron-, neutronsugárzás vagy neutrínó sugárzás. A fénysugárzás az elektromágneses sugárzások egyik fajtája. Így a nem ionizáló sugárzások érdemben az elektromágneses hullámok jelenségköréhez tartoznak. Mind az elektromágneses, mind a részecske sugárzások karcinogének. Mind az elektromágneses, mind a részecske sugárzások karcinogének. A gamma-sugárzás az elektromágneses spektrum (lásd: elektromágneses sugárzás) legnagyobb energiájú tartományába esik. Jelentős eredményeket ért el az elektromágneses, ionizáló és radioaktív sugárzások elméleti alapjainak, valamint gyakorlati vonatkozásainak feltárásában, számos sugárvédelmi, orvosfizikai eljárás és berendezés kifejlesztése fűződik a nevéhez. A sugárzás lehet β- vagy γ-sugárzás. Kétfajta béta-sugárzás létezik: a negatív és a pozitív béta-sugárzás (β, β). A radioaktív sugárzások kutatása során megfigyelték, hogy az alfa-sugárzás mellett a kibocsátott sugaraknak van egy olyan másik komponense, amely ugyanabban a mágneses térben az α-kal ellentétes irányban és lényegesen jobban eltérül, mint azok. Ez a Bizottság csak az ionizáló sugárzások elleni védekezéssel foglalkozik, így a nem ionizáló sugárzások (például az ultraibolya sugárzás) hatásait nem veszi figyelembe. A buszokat később roncstemetőben helyezték el a radioaktív sugárzás miatt. A nagyfrekvenciás elektromágneses sugárzás károsíthatja az élőlényeket. A katasztrófa után a járműveket roncstemetőben helyezték el, az erős radioaktív sugárzás miatt. Alapvetően kétféle sugárzás van: elektromágneses sugárzás és részecskesugárzás. Elektromágneses sugárzás

Az elektromágneses sugárzás valamely helyből (forrásból) tetszőleges irányba közvetítőközeg nélkül terjedő energiaáram; egymásra merőleges oszcilláló elektromos és mágneses teret hoz létre, s a térben hullám formájában vákuumban fénysebességgel terjed, energiát és impulzust szállítva. Létezik még két másik radioaktív sugárzás, az alfa- és a gamma-sugárzás. Radioaktív sugárzás a természetben is előfordul. Hatásában nem különbözik a koherens sugárzás a nem-koherens sugárzástól: 

A különféle hullámhosszúságú sugárzások károsak lehetnek az emberre Az elektromágneses sugárzás optikai tartománya az ún. Később bebizonyították, hogy a gamma-sugárzás valójában nagyenergiájú elektromágneses sugárzás. Az elektromágneses sugárzások energiáját a sugárzás hullámhossza szabja meg. Környezeti sugárzás

A környezeti sugárzás lehet elektromágneses sugárzás, kozmikus sugárzás, radioaktív vagy más mesterséges forrásból származó részecskesugárzás. Fizikai természetét tekintve a fény - mint elektromágneses sugárzás - voltaképpen energia, amely a térben elektromágneses hullámként terjed. Sok elem radioaktív, ennek során részecske és elektromágneses sugárzás is felszabadul. Gamma-sugárzás

A gamma-sugárzás (jele γ), nagyfrekvenciájú elektromágneses sugárzás, melynek frekvenciája 10 Hz feletti, illetve hullámhossza 20–30 pikométer alatti. A sugárzás lehet elektromágneses sugárzás, kozmikus sugárzás vagy valamely radioaktív atommagból, más mesterséges forrásból származó részecske sugárzás: alfa-, elektron-, pozitron-, neutronsugárzás vagy neutrínó sugárzás. A fénysugárzás az elektromágneses sugárzások egyik fajtája. Így a nem ionizáló sugárzások érdemben az elektromágneses hullámok jelenségköréhez tartoznak. A sugárzás lehet β- vagy γ-sugárzás. Mind az elektromágneses, mind a részecske sugárzások karcinogének. Mind az elektromágneses, mind a részecske sugárzások karcinogének. A gamma-sugárzás az elektromágneses spektrum (lásd: elektromágneses sugárzás) legnagyobb energiájú tartományába esik. Jelentős eredményeket ért el az elektromágneses, ionizáló és radioaktív sugárzások elméleti alapjainak, valamint gyakorlati vonatkozásainak feltárásában, számos sugárvédelmi, orvosfizikai eljárás és berendezés kifejlesztése fűződik a nevéhez. A radioaktív sugárzások kutatása során megfigyelték, hogy az alfa-sugárzás mellett a kibocsátott sugaraknak van egy olyan másik komponense, amely ugyanabban a mágneses térben az α-kal ellentétes irányban és lényegesen jobban eltérül, mint azok. Ez a Bizottság csak az ionizáló sugárzások elleni védekezéssel foglalkozik, így a nem ionizáló sugárzások (például az ultraibolya sugárzás) hatásait nem veszi figyelembe. A buszokat később roncstemetőben helyezték el a radioaktív sugárzás miatt. A nagyfrekvenciás elektromágneses sugárzás károsíthatja az élőlényeket. A katasztrófa után a járműveket roncstemetőben helyezték el, az erős radioaktív sugárzás miatt. Alapvetően kétféle sugárzás van: elektromágneses sugárzás és részecskesugárzás. Elektromágneses sugárzás

Az elektromágneses sugárzás valamely helyből (forrásból) tetszőleges irányba közvetítőközeg nélkül terjedő energiaáram; egymásra merőleges oszcilláló elektromos és mágneses teret hoz létre, s a térben hullám formájában vákuumban fénysebességgel terjed, energiát és impulzust szállítva. Létezik még két másik radioaktív sugárzás, az alfa- és a gamma-sugárzás. Radioaktív sugárzás a természetben is előfordul. Hatásában nem különbözik a koherens sugárzás a nem-koherens sugárzástól: 

A különféle hullámhosszúságú sugárzások károsak lehetnek az emberre Az elektromágneses sugárzás optikai tartománya az ún. Később bebizonyították, hogy a gamma-sugárzás valójában nagyenergiájú elektromágneses sugárzás. Az elektromágneses sugárzások energiáját a sugárzás hullámhossza szabja meg. A radioaktív sugárzások kutatása során megfigyelték, hogy az alfa-sugárzás mellett a kibocsátott sugaraknak van egy olyan másik komponense, amely ugyanabban a mágneses térben az α-kal ellentétes irányban és lényegesen jobban eltérül, mint azok. Környezeti sugárzás

A környezeti sugárzás lehet elektromágneses sugárzás, kozmikus sugárzás, radioaktív vagy más mesterséges forrásból származó részecskesugárzás. Sok elem radioaktív, ennek során részecske és elektromágneses sugárzás is felszabadul. Fizikai természetét tekintve a fény - mint elektromágneses sugárzás - voltaképpen energia, amely a térben elektromágneses hullámként terjed. A fénysugárzás az elektromágneses sugárzások egyik fajtája. Így a nem ionizáló sugárzások érdemben az elektromágneses hullámok jelenségköréhez tartoznak. A sugárzás lehet elektromágneses sugárzás, kozmikus sugárzás vagy valamely radioaktív atommagból, más mesterséges forrásból származó részecske sugárzás: alfa-, elektron-, pozitron-, neutronsugárzás vagy neutrínó sugárzás. Mind az elektromágneses, mind a részecske sugárzások karcinogének. Mind az elektromágneses, mind a részecske sugárzások karcinogének. A gamma-sugárzás az elektromágneses spektrum (lásd: elektromágneses sugárzás) legnagyobb energiájú tartományába esik. Jelentős eredményeket ért el az elektromágneses, ionizáló és radioaktív sugárzások elméleti alapjainak, valamint gyakorlati vonatkozásainak feltárásában, számos sugárvédelmi, orvosfizikai eljárás és berendezés kifejlesztése fűződik a nevéhez. Ez a Bizottság csak az ionizáló sugárzások elleni védekezéssel foglalkozik, így a nem ionizáló sugárzások (például az ultraibolya sugárzás) hatásait nem veszi figyelembe. Az elektromágneses sugárzás optikai tartománya az ún. A nagyfrekvenciás elektromágneses sugárzás károsíthatja az élőlényeket. Az elektromágneses sugárzás fizikáját az elektrodinamika írja le. A katasztrófa után a járműveket roncstemetőben helyezték el, az erős radioaktív sugárzás miatt. Létezik még két másik radioaktív sugárzás, az alfa- és a gamma-sugárzás. Terahertzes sugárzás

A terahertzes sugárzás az elektromágneses spektrumnak az infravörös és a mikrohullámú sugárzás közé eső tartománya. A távcsőtükör az elektromágneses sugárzás fókuszálását teszi lehetővé. Elektromágneses sugárzás

Az elektromágneses sugárzás valamely helyből (forrásból) tetszőleges irányba közvetítőközeg nélkül terjedő energiaáram; egymásra merőleges oszcilláló elektromos és mágneses teret hoz létre, s a térben hullám formájában vákuumban fénysebességgel terjed, energiát és impulzust szállítva. A buszokat később roncstemetőben helyezték el a radioaktív sugárzás miatt. Az ionizáló radioaktív sugárzások biológiai hatása azon alapszik, hogy a sugárzás részecskéi az élő anyag sejtjeiben ionokat és szabad gyököket hoznak létre, az élettanilag fontos molekulák szerkezetét megváltoztatják. Hatásában nem különbözik a koherens sugárzás a nem-koherens sugárzástól: 

A különféle hullámhosszúságú sugárzások károsak lehetnek az emberre Az összes elektromágneses sugárzás elrendezhető frekvencia (hullámhossz, energia) szerint, ekkor kapjuk az elektromágneses spektrumot.