Levele egyszeresen fűrészes szélű. 
vénic szil madárcseresznye mézgás éger bibircses nyír
A B C D
Levele karéjos, fűrészes szélű. Lombja haragoszöld, levele fűrészes szélű. Levele tagolatlan vagy karéjos, fűrészes-csipkés szélű. Vénic-szil

A vénic-szil (vénicszil, vénic szil, Vénicfa "Ulmus laevis") a kétszikűek "(Dicotyledonopsida)" osztályának a csalánvirágúak "(Urticales)" rendjébe, ezen belül a szilfafélék "(Ulmaceae)" családjába tartozó fa. Hosszú nyelű, hegyes, lecsüngő levele széles, tojásdad, 30–35 cm hosszú, fűrészes szélű, puha szőrű. pannonica)" és a vénic-szil "(Ulmus laevis)" kerül előtérbe. A levelek széle csipkés-fűrészes szélű. A levél lándzsaalakú, osztott és fűrészes szélű. 2 cm-es, háromszögletű, fűrészes szélű kupacslevele van (a közönséges gyertyáné ép szélű, de háromkaréjú). Jellemző fajafok a nyárfa, vadgesztenye, kocsányos tölgy, fűz és szilfa, különösen a vénic-szil. E erdők leggyakoribb fafajai a kocsányos tölgy, a magyar kőris, valamint a vénic szil. Hegyi szil "(Ulmus glabra)", mezei szil "(Ulmus minor)", vénic-szil "(Ulmus laevis)", angol szil "(Ulmus procera)", szibériai szil "(Ulmus pumila)", holland szil "(Ulmus x hollandica)", kínai szil "(Ulmus parvifolia)", japán szil "(Ulmus japonica)", japán gyertyánszil "(Zelkova serrata)", kaukázusi gyertyánszil "(Zelkova carpinifolia)"

A mezei szil értékes ipari fa. Tagolatlan, fűrészes szélű leveleik szórtan vagy keresztben átellenesen állnak, pálhásak. Tömött tőrózsában álló, szőrös, szabálytalan szélű, enyhén fűrészes levelei lapát formájúak. Uralkodó fafajai a fehér fűz, törékeny fűz, fehér nyár és fekete nyár, vénic-szil és magyar kőris. Hosszú nyelű alsó levelei egyszeresen vagy kétszeresen hármasan összetettek, egyenlőtlenül karéjos fűrészes szélűek, szőrösek. Gyöktörzsén hármasan összetett tojásdad, fűrészes szélű levelek vannak, valamint hosszú, legyökerező indákat fejleszt. Fűrészes szélű hátlemezén három hosszanti él húzódik, melyek miatt a hátpáncél felszíne hepehupás, csúcsos. Levele ép szélű, szíves-tojásdad, hosszúkás, száron ülő, szórt állású, halványzöld. Nagy levele tojás vagy szív alakú, hullámos szélű, sötétzöld, szabálytalan szegélyű. Szív alakú, lekerekedő vállú, hegyes csúcsú, fűrészes szélű levelei ritkán nőnek 7 cm-nél hosszabbra. Levelei szárnyasan összetettek, 20–40 cm hosszúak, 11-13 erősen fűrészes szélű, csúcsos levélkéből állnak. Hátúszója 11-12 sugarú, az első nagyon erősen elcsontosodott, és a hátulsó peremén fűrészes szélű. Nevét a csak meddő hajtásokon növő, kerekded, szíves vállú, hosszú nyelű, fűrészes szélű tőlevelekről kapta. Nyolc–tizenkét centiméteres, széles-tojásdad, szürkészöld, fényes, fűrészes szélű levelei késő ősszel sárgára színeződnek, mielőtt lehullanának. Levele karéjos, fűrészes szélű. Lombja haragoszöld, levele fűrészes szélű. Levele tagolatlan vagy karéjos, fűrészes-csipkés szélű. Hosszú nyelű, hegyes, lecsüngő levele széles, tojásdad, 30–35 cm hosszú, fűrészes szélű, puha szőrű. A levelek széle csipkés-fűrészes szélű. A levél lándzsaalakú, osztott és fűrészes szélű. 2 cm-es, háromszögletű, fűrészes szélű kupacslevele van (a közönséges gyertyáné ép szélű, de háromkaréjú). Tagolatlan, fűrészes szélű leveleik szórtan vagy keresztben átellenesen állnak, pálhásak. Tömött tőrózsában álló, szőrös, szabálytalan szélű, enyhén fűrészes levelei lapát formájúak. Hosszú nyelű alsó levelei egyszeresen vagy kétszeresen hármasan összetettek, egyenlőtlenül karéjos fűrészes szélűek, szőrösek. Gyöktörzsén hármasan összetett tojásdad, fűrészes szélű levelek vannak, valamint hosszú, legyökerező indákat fejleszt. Fűrészes szélű hátlemezén három hosszanti él húzódik, melyek miatt a hátpáncél felszíne hepehupás, csúcsos. Levele ép szélű, szíves-tojásdad, hosszúkás, száron ülő, szórt állású, halványzöld. Nagy levele tojás vagy szív alakú, hullámos szélű, sötétzöld, szabálytalan szegélyű. Szív alakú, lekerekedő vállú, hegyes csúcsú, fűrészes szélű levelei ritkán nőnek 7 cm-nél hosszabbra. Levelei szárnyasan összetettek, 20–40 cm hosszúak, 11-13 erősen fűrészes szélű, csúcsos levélkéből állnak. Hátúszója 11-12 sugarú, az első nagyon erősen elcsontosodott, és a hátulsó peremén fűrészes szélű. Nevét a csak meddő hajtásokon növő, kerekded, szíves vállú, hosszú nyelű, fűrészes szélű tőlevelekről kapta. Nyolc–tizenkét centiméteres, széles-tojásdad, szürkészöld, fényes, fűrészes szélű levelei késő ősszel sárgára színeződnek, mielőtt lehullanának. A rövid nyelű, durván fűrészes szélű, háromszögletű-tojásdad, 3–8 centiméter hosszú levelek hegyes csúcsban végződnek. Az első öt foga háromszög alakú és fűrészes szélű; hátrafelé haladva a fogak egyre keskenyebbé válnak. A legtöbb faj összetett levele kétszeresen, néhányé egyszeresen szárnyalt, sok levélkével; a levélkék átellenesen állnak. A szár alsó része levéltelen, a felső harmadban fejlődnek a hármasan osztott, lándzsa alakú, fűrészes szélű levelek. Levelei szárnyasan, mélyen szeldeltek, durván fűrészes szélű szeletekkel, a szárral és a virágkocsánnyal együtt rásimuló vagy elálló serteszőrösek. Kicsi, fűrészes szélű, ezüstösen csillogó levelei vannak, szőrökkel borított, földön kúszó szárán felemelkedő, világoskék vagy lila virágok találhatók. Levele karéjos, fűrészes szélű. Lombja haragoszöld, levele fűrészes szélű. Levele tagolatlan vagy karéjos, fűrészes-csipkés szélű. Mézgás éger

A mézgás éger vagy enyves éger "(Alnus glutinosa)" a nyírfafélék "(Betulaceae)" családjába és az éger "(Alnus)" nemzetségébe tartozó növényfaj. Mézgás éger "(Alnus glutinosa)"
<br> 51. Hosszú nyelű, hegyes, lecsüngő levele széles, tojásdad, 30–35 cm hosszú, fűrészes szélű, puha szőrű. A levelek széle csipkés-fűrészes szélű. A lombkoronaszint uralkodó faja az enyves (mézgás) éger "(Alnus glutinosa)". Az ártéri erdőkben mézgás éger, fehér fűz (Salix alba) nő. A levél lándzsaalakú, osztott és fűrészes szélű. A legfontosabb fafélék a tűnyalábos fenyő, közönséges lucfenyő, nyír, fűz, berkenye, nyárfa, mézgás éger és hamvas éger. Rövid nyélen elhelyezkedő áltoboz, amely nagyon hasonlít a mézgás éger termésére. Magja viszont fordított tojásdad és nagyobb, mint a mézgás éger magja. 2 cm-es, háromszögletű, fűrészes szélű kupacslevele van (a közönséges gyertyáné ép szélű, de háromkaréjú). Lombkoronaszintjében a mézgás éger "(Alnus glutinosa)" uralkodik; a magyar kőris "(Fraxinus angustifolia ssp. Tagolatlan, fűrészes szélű leveleik szórtan vagy keresztben átellenesen állnak, pálhásak. Tömött tőrózsában álló, szőrös, szabálytalan szélű, enyhén fűrészes levelei lapát formájúak. Hosszú nyelű alsó levelei egyszeresen vagy kétszeresen hármasan összetettek, egyenlőtlenül karéjos fűrészes szélűek, szőrösek. Gyöktörzsén hármasan összetett tojásdad, fűrészes szélű levelek vannak, valamint hosszú, legyökerező indákat fejleszt. Mára a felújított állományok kivételével idős, mesterségesen létrehozott, elegyetlen mézgás éger monokultúra van a területek jelentős részén. Fűrészes szélű hátlemezén három hosszanti él húzódik, melyek miatt a hátpáncél felszíne hepehupás, csúcsos. Köztük a mézgás éger (Alnus glutinosa), a kutyabenge (Frangula alnus), közönséges gyertyán (Carpinus betulus), mezei juhar (Acer campestre). A kontinentális láperdők lombkoronaszintjének legjellemzőbb fája a mézgás éger "(Alnus glutinosa)", amihez a magyar kőris "(Fraxinus angustifolia subsp. Levele ép szélű, szíves-tojásdad, hosszúkás, száron ülő, szórt állású, halványzöld. Nagy levele tojás vagy szív alakú, hullámos szélű, sötétzöld, szabálytalan szegélyű. Levele karéjos, fűrészes szélű. Lombja haragoszöld, levele fűrészes szélű. Levele tagolatlan vagy karéjos, fűrészes-csipkés szélű. Hosszú nyelű, hegyes, lecsüngő levele széles, tojásdad, 30–35 cm hosszú, fűrészes szélű, puha szőrű. A levelek széle csipkés-fűrészes szélű. A levél lándzsaalakú, osztott és fűrészes szélű. Közülük szigetszerűen emelkednek ki a bibircses nyír "(Betula pendula)" törzsei. 2 cm-es, háromszögletű, fűrészes szélű kupacslevele van (a közönséges gyertyáné ép szélű, de háromkaréjú). Az Uzsai csarabos erdő természetvédelmi területen a bibircses nyír helyett részben a molyhos vagy szőrös nyír "(Betula pubescens)" nő. Tagolatlan, fűrészes szélű leveleik szórtan vagy keresztben átellenesen állnak, pálhásak. Közönséges nyír

A közönséges nyír vagy bibircses nyír "(Betula pendula)" a nyírfafélék "(Betulaceae)" családjába tartozó, természetes körülmények között leginkább a tajga éghajlati öv alatt honos fafaj. Tömött tőrózsában álló, szőrös, szabálytalan szélű, enyhén fűrészes levelei lapát formájúak. Hosszú nyelű alsó levelei egyszeresen vagy kétszeresen hármasan összetettek, egyenlőtlenül karéjos fűrészes szélűek, szőrösek. Gyöktörzsén hármasan összetett tojásdad, fűrészes szélű levelek vannak, valamint hosszú, legyökerező indákat fejleszt. Fűrészes szélű hátlemezén három hosszanti él húzódik, melyek miatt a hátpáncél felszíne hepehupás, csúcsos. Levele ép szélű, szíves-tojásdad, hosszúkás, száron ülő, szórt állású, halványzöld. Nagy levele tojás vagy szív alakú, hullámos szélű, sötétzöld, szabálytalan szegélyű. Szív alakú, lekerekedő vállú, hegyes csúcsú, fűrészes szélű levelei ritkán nőnek 7 cm-nél hosszabbra. Levelei szárnyasan összetettek, 20–40 cm hosszúak, 11-13 erősen fűrészes szélű, csúcsos levélkéből állnak. Hátúszója 11-12 sugarú, az első nagyon erősen elcsontosodott, és a hátulsó peremén fűrészes szélű. Nevét a csak meddő hajtásokon növő, kerekded, szíves vállú, hosszú nyelű, fűrészes szélű tőlevelekről kapta. Ezen kívül a közönséges nyírfák levelei ékvállúak, rombusz alakúak, kétszeresen fűrészes szélűek, ugyanakkor a molyhos nyír levelei inkább tojásdad alakúak, illetve kevésbé fűrészes szélűek. Nyolc–tizenkét centiméteres, széles-tojásdad, szürkészöld, fényes, fűrészes szélű levelei késő ősszel sárgára színeződnek, mielőtt lehullanának. A rövid nyelű, durván fűrészes szélű, háromszögletű-tojásdad, 3–8 centiméter hosszú levelek hegyes csúcsban végződnek. Az első öt foga háromszög alakú és fűrészes szélű; hátrafelé haladva a fogak egyre keskenyebbé válnak.