Kénsavoldat elektrolízisekor 9,65 · 10 4 C elektromos töltés hatására 25 ◦ C-on, standard nyomáson fejlődő gázok együttes térfogata:
12,2 dm 3 36,8 dm 3 18,4 dm 3 8,17 dm 3 24,5 dm 3
A B C D E
A víz standard légköri nyomáson 0 °C-on fagy meg. 900 °C-on 3-100 A/dm² áramsűrűséggel. A lárvák 24-25 °C-on 3-4 nap alatt kelnek ki. -20 C-on, 20 bar alatti nyomáson. Az előállítása propilénből kétféleképpen történhet: 70%-os kénsavval 65 °C-on, 25 atm nyomáson vagy közvetlen vízaddícióval 200 °C-on, nagy nyomáson, vanádium-cink-oxid katalizátor jelenlétében. Standard hőmérsékleten és nyomáson színtelen, szagtalan, egyatomos gázok. 1700 °C-on oxigénmentes környezetben vagy nitrogéngázban elektromos ív hatására grafittá alakul. Gőznyomása 10 Pa 686 °C-on, 100 Pa 767 °C-on, 1 kPa 869 °C-on, 10 kPa 999 °C-on, 100 kPa 1172 °C-on. Bármely gáz 1 mol anyagmennyiségű molekulája azonos hőmérsékleten és azonos nyomáson egyenlő térfogatot tölt be és ez a térfogat standard körülmények (0,1 MPa) között, 25°C hőmérsékleten 24,5 dm³. 25 °C-on megolvad. Forráspontja 0,2 Hgmm nyomáson 110 °C, törésmutatója 1,458 és 1,462 közötti (20,00 °C-on). Fajlagos hőkapacitása 25 °C-on: C = 38,171 J·mol·K. Mint ismeretes, a víz relatív térfogata +4°C-on a legkisebb, sűrűsége a legnagyobb. −10 °C-on cseppfolyósodik. 180 °C-on szublimál, ezért csak nagyobb nyomáson lehet megolvasztani. Hevítés hatására 452 °C-on szublimál. Elektromos kemencében bauxitból, 3000 °C-on szintetizálható. Tehát 90 °C-on alig oldódik jobban, mint 10 °C-on. Az ammónia folyékony lehet a Földön megszokott hőmérsékleten, de jóval magasabb nyomáson is, például 60 atm nyomáson 98 °C-on forr és -77 °C-on olvad. Alacsony nyomáson (például vákuumban), 500 ° C-on oxigénre és polóniumra bomlik. Másképpen megfogalmazva: "Azonos hőmérsékleten és nyomáson a gázok térfogata az anyagmennyiségükkel arányos." Gőznyomása 1 kPa 825 °C-on, 10 kPa 999 °C-on és 100 kPa és 1249 °C-on. +10 °C-on csaknem merev; +15 °C-on még nagyon lomhán mozog. A januári átlaghőmérséklet -4 és -10°C körül alakul, a júliusi átlaghőmérséklet 18–25°C. Fogyasztása 3 °C-on ajánlott. A víz standard légköri nyomáson 0 °C-on fagy meg. 900 °C-on 3-100 A/dm² áramsűrűséggel. A lárvák 24-25 °C-on 3-4 nap alatt kelnek ki. -20 C-on, 20 bar alatti nyomáson. Az előállítása propilénből kétféleképpen történhet: 70%-os kénsavval 65 °C-on, 25 atm nyomáson vagy közvetlen vízaddícióval 200 °C-on, nagy nyomáson, vanádium-cink-oxid katalizátor jelenlétében. Standard hőmérsékleten és nyomáson színtelen, szagtalan, egyatomos gázok. 1700 °C-on oxigénmentes környezetben vagy nitrogéngázban elektromos ív hatására grafittá alakul. Gőznyomása 10 Pa 686 °C-on, 100 Pa 767 °C-on, 1 kPa 869 °C-on, 10 kPa 999 °C-on, 100 kPa 1172 °C-on. Bármely gáz 1 mol anyagmennyiségű molekulája azonos hőmérsékleten és azonos nyomáson egyenlő térfogatot tölt be és ez a térfogat standard körülmények (0,1 MPa) között, 25°C hőmérsékleten 24,5 dm³. 25 °C-on megolvad. Forráspontja 0,2 Hgmm nyomáson 110 °C, törésmutatója 1,458 és 1,462 közötti (20,00 °C-on). Fajlagos hőkapacitása 25 °C-on: C = 38,171 J·mol·K. Mint ismeretes, a víz relatív térfogata +4°C-on a legkisebb, sűrűsége a legnagyobb. −10 °C-on cseppfolyósodik. 180 °C-on szublimál, ezért csak nagyobb nyomáson lehet megolvasztani. Hevítés hatására 452 °C-on szublimál. Elektromos kemencében bauxitból, 3000 °C-on szintetizálható. Tehát 90 °C-on alig oldódik jobban, mint 10 °C-on. Az ammónia folyékony lehet a Földön megszokott hőmérsékleten, de jóval magasabb nyomáson is, például 60 atm nyomáson 98 °C-on forr és -77 °C-on olvad. Alacsony nyomáson (például vákuumban), 500 ° C-on oxigénre és polóniumra bomlik. Másképpen megfogalmazva: "Azonos hőmérsékleten és nyomáson a gázok térfogata az anyagmennyiségükkel arányos." Gőznyomása 1 kPa 825 °C-on, 10 kPa 999 °C-on és 100 kPa és 1249 °C-on. +10 °C-on csaknem merev; +15 °C-on még nagyon lomhán mozog. A januári átlaghőmérséklet -4 és -10°C körül alakul, a júliusi átlaghőmérséklet 18–25°C. Fogyasztása 3 °C-on ajánlott. A víz standard légköri nyomáson 0 °C-on fagy meg. 900 °C-on 3-100 A/dm² áramsűrűséggel. A lárvák 24-25 °C-on 3-4 nap alatt kelnek ki. -20 C-on, 20 bar alatti nyomáson. Az előállítása propilénből kétféleképpen történhet: 70%-os kénsavval 65 °C-on, 25 atm nyomáson vagy közvetlen vízaddícióval 200 °C-on, nagy nyomáson, vanádium-cink-oxid katalizátor jelenlétében. Standard hőmérsékleten és nyomáson színtelen, szagtalan, egyatomos gázok. 1700 °C-on oxigénmentes környezetben vagy nitrogéngázban elektromos ív hatására grafittá alakul. Gőznyomása 10 Pa 686 °C-on, 100 Pa 767 °C-on, 1 kPa 869 °C-on, 10 kPa 999 °C-on, 100 kPa 1172 °C-on. Bármely gáz 1 mol anyagmennyiségű molekulája azonos hőmérsékleten és azonos nyomáson egyenlő térfogatot tölt be és ez a térfogat standard körülmények (0,1 MPa) között, 25°C hőmérsékleten 24,5 dm³. 25 °C-on megolvad. Forráspontja 0,2 Hgmm nyomáson 110 °C, törésmutatója 1,458 és 1,462 közötti (20,00 °C-on). Fajlagos hőkapacitása 25 °C-on: C = 38,171 J·mol·K. Mint ismeretes, a víz relatív térfogata +4°C-on a legkisebb, sűrűsége a legnagyobb. −10 °C-on cseppfolyósodik. 180 °C-on szublimál, ezért csak nagyobb nyomáson lehet megolvasztani. Hevítés hatására 452 °C-on szublimál. Elektromos kemencében bauxitból, 3000 °C-on szintetizálható. Tehát 90 °C-on alig oldódik jobban, mint 10 °C-on. Az ammónia folyékony lehet a Földön megszokott hőmérsékleten, de jóval magasabb nyomáson is, például 60 atm nyomáson 98 °C-on forr és -77 °C-on olvad. Januárban az átlaghőmérséklet 0,6 °C, júliusban pedig 18,4 °C. A januári középhőmérséklet –18,4 °C, a júliusi 16,1 °C. Alacsony nyomáson (például vákuumban), 500 ° C-on oxigénre és polóniumra bomlik. Másképpen megfogalmazva: "Azonos hőmérsékleten és nyomáson a gázok térfogata az anyagmennyiségükkel arányos." Gőznyomása 1 kPa 825 °C-on, 10 kPa 999 °C-on és 100 kPa és 1249 °C-on. +10 °C-on csaknem merev; +15 °C-on még nagyon lomhán mozog. A víz standard légköri nyomáson 0 °C-on fagy meg. 900 °C-on 3-100 A/dm² áramsűrűséggel. A lárvák 24-25 °C-on 3-4 nap alatt kelnek ki. -20 C-on, 20 bar alatti nyomáson. Az előállítása propilénből kétféleképpen történhet: 70%-os kénsavval 65 °C-on, 25 atm nyomáson vagy közvetlen vízaddícióval 200 °C-on, nagy nyomáson, vanádium-cink-oxid katalizátor jelenlétében. Standard hőmérsékleten és nyomáson színtelen, szagtalan, egyatomos gázok. 1700 °C-on oxigénmentes környezetben vagy nitrogéngázban elektromos ív hatására grafittá alakul. Gőznyomása 10 Pa 686 °C-on, 100 Pa 767 °C-on, 1 kPa 869 °C-on, 10 kPa 999 °C-on, 100 kPa 1172 °C-on. Bármely gáz 1 mol anyagmennyiségű molekulája azonos hőmérsékleten és azonos nyomáson egyenlő térfogatot tölt be és ez a térfogat standard körülmények (0,1 MPa) között, 25°C hőmérsékleten 24,5 dm³. 25 °C-on megolvad. Forráspontja 0,2 Hgmm nyomáson 110 °C, törésmutatója 1,458 és 1,462 közötti (20,00 °C-on). Fajlagos hőkapacitása 25 °C-on: C = 38,171 J·mol·K. Mint ismeretes, a víz relatív térfogata +4°C-on a legkisebb, sűrűsége a legnagyobb. −10 °C-on cseppfolyósodik. 180 °C-on szublimál, ezért csak nagyobb nyomáson lehet megolvasztani. Hevítés hatására 452 °C-on szublimál. Elektromos kemencében bauxitból, 3000 °C-on szintetizálható. Tehát 90 °C-on alig oldódik jobban, mint 10 °C-on. Az ammónia folyékony lehet a Földön megszokott hőmérsékleten, de jóval magasabb nyomáson is, például 60 atm nyomáson 98 °C-on forr és -77 °C-on olvad. Alacsony nyomáson (például vákuumban), 500 ° C-on oxigénre és polóniumra bomlik. Másképpen megfogalmazva: "Azonos hőmérsékleten és nyomáson a gázok térfogata az anyagmennyiségükkel arányos." Gőznyomása 1 kPa 825 °C-on, 10 kPa 999 °C-on és 100 kPa és 1249 °C-on. +10 °C-on csaknem merev; +15 °C-on még nagyon lomhán mozog. A januári átlaghőmérséklet -4 és -10°C körül alakul, a júliusi átlaghőmérséklet 18–25°C. Fogyasztása 3 °C-on ajánlott. A víz standard légköri nyomáson 0 °C-on fagy meg. Bármely gáz 1 mol anyagmennyiségű molekulája azonos hőmérsékleten és azonos nyomáson egyenlő térfogatot tölt be és ez a térfogat standard körülmények (0,1 MPa) között, 25°C hőmérsékleten 24,5 dm³. 900 °C-on 3-100 A/dm² áramsűrűséggel. A lárvák 24-25 °C-on 3-4 nap alatt kelnek ki. -20 C-on, 20 bar alatti nyomáson. Az előállítása propilénből kétféleképpen történhet: 70%-os kénsavval 65 °C-on, 25 atm nyomáson vagy közvetlen vízaddícióval 200 °C-on, nagy nyomáson, vanádium-cink-oxid katalizátor jelenlétében. Standard hőmérsékleten és nyomáson színtelen, szagtalan, egyatomos gázok. 1700 °C-on oxigénmentes környezetben vagy nitrogéngázban elektromos ív hatására grafittá alakul. A körzet évi középhőmérséklete 10 °C, évi átlagos hőingása 23,0-24,5 °C. Gőznyomása 10 Pa 686 °C-on, 100 Pa 767 °C-on, 1 kPa 869 °C-on, 10 kPa 999 °C-on, 100 kPa 1172 °C-on. 25 °C-on megolvad. Forráspontja 0,2 Hgmm nyomáson 110 °C, törésmutatója 1,458 és 1,462 közötti (20,00 °C-on). Fajlagos hőkapacitása 25 °C-on: C = 38,171 J·mol·K. Mint ismeretes, a víz relatív térfogata +4°C-on a legkisebb, sűrűsége a legnagyobb. −10 °C-on cseppfolyósodik. 180 °C-on szublimál, ezért csak nagyobb nyomáson lehet megolvasztani. Hevítés hatására 452 °C-on szublimál. Elektromos kemencében bauxitból, 3000 °C-on szintetizálható. Tehát 90 °C-on alig oldódik jobban, mint 10 °C-on. Az ammónia folyékony lehet a Földön megszokott hőmérsékleten, de jóval magasabb nyomáson is, például 60 atm nyomáson 98 °C-on forr és -77 °C-on olvad. Alacsony nyomáson (például vákuumban), 500 ° C-on oxigénre és polóniumra bomlik. Másképpen megfogalmazva: "Azonos hőmérsékleten és nyomáson a gázok térfogata az anyagmennyiségükkel arányos." Gőznyomása 1 kPa 825 °C-on, 10 kPa 999 °C-on és 100 kPa és 1249 °C-on. +10 °C-on csaknem merev; +15 °C-on még nagyon lomhán mozog. Az évi átlaghőmérséklet 9,5 °C, a nyári 24,5 °C.