A levegőben 3e8 m/s sebességgel haladó fénysugár sík üvegfelülethez érkezik. Az üvegben a fény terjedési sebessége 2e8 m/s. Mekkora beesési szög esetén szenved s a fénysugár teljes visszaverődést?
A közel 42 fokos határszögnél nagyobb beesési szögek esetén. A közel 42 fokos határszögnél kisebb beesési szögek esetén. Nincs olyan beesési szög, melynél a fénysugár teljes visszaverődést szenvedne.
A B C
A felületre érkező fénysugár és a beesési merőleges által bezárt szög a "beesési szög" (α), a megtört fénysugár és a beesési merőleges közti szög a "törési szög" (β). A hang terjedési sebessége a levegőben 344 m/s. Kisebb beesési szög kisebb, nagyobb beesési szög nagyobb mértékű elektronkibocsátással jár. A patak vizének sebessége közepes vízállás esetén 1–1,5 m/s. Ez tudniillik azon szög, melyet a lapra eső fénysugár azon egyenessel alkot, mely a beesési pontban a lapra merőlegesen van állítva. Mivel a fénysebesség és a hullámhossz között fordított arányosság van, ezért

Vákuumban az elektromágneses hullámok, tehát a fény terjedési sebessége is: c = 299 792 458 m/s ~ 300 000 000 m/s = 3•10 m/s. A beesési- és a visszaverődési szög alkotja a beesési síkot. Ekkor a törési szög nagyobb, mint a beesési szög (β > α). A fénysugár a prizmában tovább halad, majd az újabb határfelülethez érve ismét megtörik vagy pedig teljes belső visszaverődést szenved. Szilárd közegekben a hang terjedési sebessége jóval nagyobb, anyagtól függően akár 3000-5000 m/s is lehet. A fény polarizációs állapota felbontható s és p komponensekre (az s komponens a beesési síkra merőlegesen oszcillál és párhuzamos a minta felületével, a p komponens a beesési síkkal párhuzamosan oszcillál.) Ha például a hang sebessége 330 m/s, és a megfigyelő 10 m/s sebességgel távolodik a forrástól, akkor a megfigyelőhöz képest a hangsebesség 320 m/s lesz. 1 m/s sebességgel. Működési elve a fénysugár teljes visszaverődésén alapul: A fénykábel egyik végén belépő fényimpulzus a vezeték teljes hosszán teljes visszaverődést szenved, így a vezeték hajlítása esetén is – minimális energiaveszteséggel – a szál másik végén fog kilépni. Sebessége 0,26 m/s, kb. Vízhozama átlagosan 1,55 m³/s, ami csapadékosabb idő esetén akár 40 m³/s-ra is emelkedhet. 39-es páncéltörő lövedéket 925 m/s sebességgel lőtte ki, ami 500 méteren 124, míg 1000 méteren 111 milliméter vastag homogén páncél átütésére volt képes 30 fokos becsapódási szög esetén. A feketelőpor névleges égési sebessége 400 m/s, míg a szerves lőporoké 800 m/s. A köszörűkorong kerületi sebessége 25–30 m/s, a továbbító korongé 0,15–1,15 m/s. A levegőben terjedő hang longitudinális nyomáshullám, amely ott körülbelül 340 m/s sebességgel terjed. A 94-es 700 m/s-ra gyorsította a lövedéket és 500 méteren 30-fokos szög esetén 32 mm-t ütött át addig a 98-as 800 m/s-ot ért el és 500 méteren 30 fokos szögnél 35 mm-t ütött át. Detonáció sebessége a használatban lévő robbanóanyagok között az egyik legnagyobb: 8750 m/s (1,76 g/cm³ sűrűség esetén). A vízben való terjedési sebesség jellemzően 1500 m/s. A pólusokon a beesési szög kicsi, a kis beesési szög alatt érkező hőmennyiség is kicsi, és jelentős részben visszaverődik. Detonációsebessége 8400 m/s (1,7 g/cm³ sűrűség esetén). A felületre érkező fénysugár és a beesési merőleges által bezárt szög a "beesési szög" (α), a megtört fénysugár és a beesési merőleges közti szög a "törési szög" (β). A hang terjedési sebessége a levegőben 344 m/s. Kisebb beesési szög kisebb, nagyobb beesési szög nagyobb mértékű elektronkibocsátással jár. A patak vizének sebessége közepes vízállás esetén 1–1,5 m/s. Ez tudniillik azon szög, melyet a lapra eső fénysugár azon egyenessel alkot, mely a beesési pontban a lapra merőlegesen van állítva. Mivel a fénysebesség és a hullámhossz között fordított arányosság van, ezért

Vákuumban az elektromágneses hullámok, tehát a fény terjedési sebessége is: c = 299 792 458 m/s ~ 300 000 000 m/s = 3•10 m/s. A beesési- és a visszaverődési szög alkotja a beesési síkot. A fénysugár a prizmában tovább halad, majd az újabb határfelülethez érve ismét megtörik vagy pedig teljes belső visszaverődést szenved. A fény polarizációs állapota felbontható s és p komponensekre (az s komponens a beesési síkra merőlegesen oszcillál és párhuzamos a minta felületével, a p komponens a beesési síkkal párhuzamosan oszcillál.) Ha például a hang sebessége 330 m/s, és a megfigyelő 10 m/s sebességgel távolodik a forrástól, akkor a megfigyelőhöz képest a hangsebesség 320 m/s lesz. 1 m/s sebességgel. formula_12

Az formula_13 beesési szög növelésével a fény energiájának egyre kisebb hányada jut be az új közegbe. Működési elve a fénysugár teljes visszaverődésén alapul: A fénykábel egyik végén belépő fényimpulzus a vezeték teljes hosszán teljes visszaverődést szenved, így a vezeték hajlítása esetén is – minimális energiaveszteséggel – a szál másik végén fog kilépni. Sebessége 0,26 m/s, kb. Vízhozama átlagosan 1,55 m³/s, ami csapadékosabb idő esetén akár 40 m³/s-ra is emelkedhet. 39-es páncéltörő lövedéket 925 m/s sebességgel lőtte ki, ami 500 méteren 124, míg 1000 méteren 111 milliméter vastag homogén páncél átütésére volt képes 30 fokos becsapódási szög esetén. A feketelőpor névleges égési sebessége 400 m/s, míg a szerves lőporoké 800 m/s. A köszörűkorong kerületi sebessége 25–30 m/s, a továbbító korongé 0,15–1,15 m/s. A levegőben terjedő hang longitudinális nyomáshullám, amely ott körülbelül 340 m/s sebességgel terjed. A 94-es 700 m/s-ra gyorsította a lövedéket és 500 méteren 30-fokos szög esetén 32 mm-t ütött át addig a 98-as 800 m/s-ot ért el és 500 méteren 30 fokos szögnél 35 mm-t ütött át. Detonáció sebessége a használatban lévő robbanóanyagok között az egyik legnagyobb: 8750 m/s (1,76 g/cm³ sűrűség esetén). A vízben való terjedési sebesség jellemzően 1500 m/s. A pólusokon a beesési szög kicsi, a kis beesési szög alatt érkező hőmennyiség is kicsi, és jelentős részben visszaverődik. Detonációsebessége 8400 m/s (1,7 g/cm³ sűrűség esetén). Kísérletei során megfigyelte, hogy különböző anyagoknál más-más szög esetén, de van olyan beesési szög, amire nézve a beeséskor nem polarizált fény a visszaverődés után lineárisan polarizált lesz. A felületre érkező fénysugár és a beesési merőleges által bezárt szög a "beesési szög" (α), a megtört fénysugár és a beesési merőleges közti szög a "törési szög" (β). A fénysugár a prizmában tovább halad, majd az újabb határfelülethez érve ismét megtörik vagy pedig teljes belső visszaverődést szenved. Ez tudniillik azon szög, melyet a lapra eső fénysugár azon egyenessel alkot, mely a beesési pontban a lapra merőlegesen van állítva. A hang terjedési sebessége a levegőben 344 m/s. Működési elve a fénysugár teljes visszaverődésén alapul: A fénykábel egyik végén belépő fényimpulzus a vezeték teljes hosszán teljes visszaverődést szenved, így a vezeték hajlítása esetén is – minimális energiaveszteséggel – a szál másik végén fog kilépni. Kisebb beesési szög kisebb, nagyobb beesési szög nagyobb mértékű elektronkibocsátással jár. A beesési- és a visszaverődési szög alkotja a beesési síkot. Ekkor a törési szög nagyobb, mint a beesési szög (β > α). A pólusokon a beesési szög kicsi, a kis beesési szög alatt érkező hőmennyiség is kicsi, és jelentős részben visszaverődik. A teljes visszaverődés által meghatározott visszaverődési határszöget (a legkisebb szög, amelynél a fénysugár még teljes mértékben visszaverődik) az üvegmag és a héj anyagainak törésmutatókülönbsége határozza meg. Beesési szög 5…40°, megfigyelési szög 1/3°, illetve 2°. Az új közegben haladó fénysugár általában megtörik. Az új közegben haladó fénysugár általában megtörik. Az új közegben haladó fénysugár általában megtörik. Ha a fény egy optikailag sűrűbb közegből egy optikailag ritkább közeg határához érkezik, továbbá a beesési szög elég nagy, akkor a teljes fénymennyiség visszaverődik a határfelületről. Kísérletei során megfigyelte, hogy különböző anyagoknál más-más szög esetén, de van olyan beesési szög, amire nézve a beeséskor nem polarizált fény a visszaverődés után lineárisan polarizált lesz. Ezek rétegeit úgy alakítják ki, hogy a fénysugár beesési szögét figyelembe véve ezek vastagsága épp megfeleljen a sugár közegbeli hullámhossza negyedének. Az Egyenlítőn a beesési szög nagy, ezért itt erősebb a felmelegedés. Ha a fénysugár egy felületre esik, teljesen visszaverődhet, s akkor a felületet fehérnek látjuk. Ha a fény egy optikailag sűrűbb közegből egy ritkább közeg határfelületéhez érkezik, és a beesési szög nagyobb, mint a (két közegre jellemző) határszög akkor a fény nem törik meg, hanem teljes egészében visszaverődik. formula_12

Az formula_13 beesési szög növelésével a fény energiájának egyre kisebb hányada jut be az új közegbe. A fénysugár fotonjai a fény hullámhosszától függő nagyságú energiával rendelkeznek. A probléma alapja, hogy a fény terjedési sebessége különböző közegekben más-más lehet, aminek következtében a közeghatáron fénytörés következik be, vagyis a fénysugár iránya megváltozik. A törésmutatóhoz 28° kritikus szög tartozik, amelynél nagyobb szögben kilépni próbáló fénysugár nem képes elhagyni a közeget, hanem visszaverődik. A fenti összefüggésből következik, hogy ilyenkor α < β, azaz a törési szög nagyobb, mint a beesési szög.