Mikor van nyár a Föld déli féltekéjén?
3 hónappal később, mint az északi féltekén. Ugyanakkor, amikor az északi féltekén. 6 hónappal később, mint az északi féltekén.
A B C
A Föld északi féltekéjén és a Föld déli féltekéjén mások a tél hónapjai. Az északi féltekén nyár van, amikor az Északi-sarkpont a Nap felé fordul (ugyanekkor tél van a déli féltekén) és tél van, amikor a Déli pólus fordul a Nap felé (és ugyanekkor nyár van a déli félgömbön). Az északi féltekén:
A déli féltekén:

Az északi féltekén:
A déli féltekén: A Föld északi féltekéjén szeptember, október és november, míg a Föld déli féltekéjén március, április és május az ősz hónapjai. Az északi féltekén:

A déli féltekén: A Föld északi féltekéjén március, április és május, míg a déli féltekéjén szeptember, október és november a tavasz hónapjai. Általában amikor a déli féltekén nyár van, az északin tél, és fordítva. Néhány hónappal később a HST egy újabb sötét foltot észlelt a bolygó északi féltekéjén. A Merkúrt sokkal gyakrabban lehet könnyedén megfigyelni a Föld déli féltekéjén, mint az északin. Ekkor van a Föld északi féltekéjén a tavaszi nap-éj egyenlőség, ami egyben a csillagászati tavasz kezdete (az északi félteke évszakai szerint, a déli félgömbön ekkor az őszi napéjegyenlőség van). A meteorológusok szerint a nyár kiterjed június, július és augusztus hónapokra az északi féltekén, illetve december, január és február hónapokra a déli féltekén. A legmelegebb időszak: január-március (a déli féltekén ekkor van nyár), 23-24 °C. A nem 15 faja a Föld északi féltekéjén fordul elő. A forgó Föld északi (déli) féltekéjén ez az eredeti pályájuktól jobbra (balra) téríti el a vízszintes síkban mozgó testeket. A nemzetségbe főképp a föld északi féltekéjén honos (holarktikus) fák tartoznak. A déli féltekén "Északi Háromszög" néven ismerik. Áprilistól szeptemberig az esőöv az északi féltekén található, ilyenkor a déli trópusokon van száraz évszak. Szubtrópusok

A meleg mérsékelt öv vagy szubtrópusok a Föld északi és déli féltekéjén a mérsékelt övnek a 23,5°-tól kb. A Föld-mágnesnek van északi és déli pólusa. Keleten szavanna, északnyugaton esőerdő borítja.Mivel a déli féltekén fekszik, a nyár közepe decemberben van, a tél júliusban. Ez az északi féltekén figyelhető meg, a déli féltekén a meridionális áramlás iránya változatlan marad. Néhány északi érték valós lehet a déli és északi féltekén is. A déli féltekén a téli hónapokban-pontosabban az ottani nyár hónapjaiban- megfigyelhető az ég alján. Meg kell jegyezni, hogy ez a szüreti időszak csupán a Föld északi féltekéjén igaz. Kozmopolita család: fajai az északi és a déli féltekén egyaránt előfordulnak. Az északi féltekén nyár van, amikor az Északi-sarkpont a Nap felé fordul (ugyanekkor tél van a déli féltekén) és tél van, amikor a Déli pólus fordul a Nap felé (és ugyanekkor nyár van a déli félgömbön). A Föld északi féltekéjén és a Föld déli féltekéjén mások a tél hónapjai. Általában amikor a déli féltekén nyár van, az északin tél, és fordítva. Az északi féltekén:
A déli féltekén:

Az északi féltekén:
A déli féltekén: A Föld északi féltekéjén szeptember, október és november, míg a Föld déli féltekéjén március, április és május az ősz hónapjai. Az északi féltekén:

A déli féltekén: A Föld északi féltekéjén március, április és május, míg a déli féltekéjén szeptember, október és november a tavasz hónapjai. Ekkor van a Föld északi féltekéjén a tavaszi nap-éj egyenlőség, ami egyben a csillagászati tavasz kezdete (az északi félteke évszakai szerint, a déli félgömbön ekkor az őszi napéjegyenlőség van). A meteorológusok szerint a nyár kiterjed június, július és augusztus hónapokra az északi féltekén, illetve december, január és február hónapokra a déli féltekén. A legmelegebb időszak: január-március (a déli féltekén ekkor van nyár), 23-24 °C. A nem 15 faja a Föld északi féltekéjén fordul elő. A forgó Föld északi (déli) féltekéjén ez az eredeti pályájuktól jobbra (balra) téríti el a vízszintes síkban mozgó testeket. A nemzetségbe főképp a föld északi féltekéjén honos (holarktikus) fák tartoznak. A déli féltekén "Északi Háromszög" néven ismerik. Áprilistól szeptemberig az esőöv az északi féltekén található, ilyenkor a déli trópusokon van száraz évszak. Szubtrópusok

A meleg mérsékelt öv vagy szubtrópusok a Föld északi és déli féltekéjén a mérsékelt övnek a 23,5°-tól kb. A Föld-mágnesnek van északi és déli pólusa. Keleten szavanna, északnyugaton esőerdő borítja.Mivel a déli féltekén fekszik, a nyár közepe decemberben van, a tél júliusban. A Merkúrt sokkal gyakrabban lehet könnyedén megfigyelni a Föld déli féltekéjén, mint az északin. Ez az északi féltekén figyelhető meg, a déli féltekén a meridionális áramlás iránya változatlan marad. Néhány északi érték valós lehet a déli és északi féltekén is. A déli féltekén a téli hónapokban-pontosabban az ottani nyár hónapjaiban- megfigyelhető az ég alján. Meg kell jegyezni, hogy ez a szüreti időszak csupán a Föld északi féltekéjén igaz. Kozmopolita család: fajai az északi és a déli féltekén egyaránt előfordulnak. A csillagászati nyár a nyári napfordulótól az őszi napéjegyenlőségig tart, tehát az északi féltekén június 21. A Föld északi féltekéjén és a Föld déli féltekéjén mások a tél hónapjai. Az északi féltekén nyár van, amikor az Északi-sarkpont a Nap felé fordul (ugyanekkor tél van a déli féltekén) és tél van, amikor a Déli pólus fordul a Nap felé (és ugyanekkor nyár van a déli félgömbön). Az északi féltekén:
A déli féltekén:

Az északi féltekén:
A déli féltekén: A Föld északi féltekéjén szeptember, október és november, míg a Föld déli féltekéjén március, április és május az ősz hónapjai. Az északi féltekén:

A déli féltekén: A Föld északi féltekéjén március, április és május, míg a déli féltekéjén szeptember, október és november a tavasz hónapjai. Általában amikor a déli féltekén nyár van, az északin tél, és fordítva. Néhány hónappal később a HST egy újabb sötét foltot észlelt a bolygó északi féltekéjén. A Merkúrt sokkal gyakrabban lehet könnyedén megfigyelni a Föld déli féltekéjén, mint az északin. Ekkor van a Föld északi féltekéjén a tavaszi nap-éj egyenlőség, ami egyben a csillagászati tavasz kezdete (az északi félteke évszakai szerint, a déli félgömbön ekkor az őszi napéjegyenlőség van). A meteorológusok szerint a nyár kiterjed június, július és augusztus hónapokra az északi féltekén, illetve december, január és február hónapokra a déli féltekén. A legmelegebb időszak: január-március (a déli féltekén ekkor van nyár), 23-24 °C. A nem 15 faja a Föld északi féltekéjén fordul elő. A forgó Föld északi (déli) féltekéjén ez az eredeti pályájuktól jobbra (balra) téríti el a vízszintes síkban mozgó testeket. A nemzetségbe főképp a föld északi féltekéjén honos (holarktikus) fák tartoznak. A déli féltekén "Északi Háromszög" néven ismerik. Áprilistól szeptemberig az esőöv az északi féltekén található, ilyenkor a déli trópusokon van száraz évszak. Szubtrópusok

A meleg mérsékelt öv vagy szubtrópusok a Föld északi és déli féltekéjén a mérsékelt övnek a 23,5°-tól kb. A Föld-mágnesnek van északi és déli pólusa. Keleten szavanna, északnyugaton esőerdő borítja.Mivel a déli féltekén fekszik, a nyár közepe decemberben van, a tél júliusban. Ez az északi féltekén figyelhető meg, a déli féltekén a meridionális áramlás iránya változatlan marad. Néhány északi érték valós lehet a déli és északi féltekén is. A déli féltekén a téli hónapokban-pontosabban az ottani nyár hónapjaiban- megfigyelhető az ég alján. Meg kell jegyezni, hogy ez a szüreti időszak csupán a Föld északi féltekéjén igaz. Kozmopolita család: fajai az északi és a déli féltekén egyaránt előfordulnak.