Hogyan nevezik azt a radioaktív bomlástípust, amelynek során eggyel csökken az atommagban lévő neutronok száma?
Ilyen bomlás nincsen. Negatív β-bomlás. α-bomlás.
A B C
A radioaktív bomlás során a tömegszám vagy néggyel csökken (az alfa-bomlás esetében), vagy nem változik (a béta-bomlás és gamma-bomlás esetében). A radioaktív anyag mennyisége anyagcsere és bomlás útján csökken. Tömegszám

A tömegszám (A) az atommagban található protonok és neutronok száma együttesen, azaz a nukleonok száma. Ekkor a rendszáma (a protonok száma) eggyel csökken ("Z": 7→6), a neutronok száma növekszik ("N": 7→8), így a tömegszám változatlan marad ("A" = 14). Ez a töltésátvitel eredményezi a radioaktív bomlás során a béta-bomlást. A kémiában az atommagban lévő protonok száma a rendszám; amely meghatározza azt a kémiai elemet, amelyhez az adott atom tartozik. A kettős béta-bomlás során az atommagban két neutron protonná alakul két elektron és két elektron-antineutrínó kibocsátása közben. Kettős béta-bomlás

A kettős béta-bomlás radioaktív bomlási mód, melynek során az atommag egyszerre két béta-részecskét sugároz ki. Az atom kialakulásakor a protonok és a neutronok az erős kölcsönhatás révén összekapcsolódnak az atommagban. A radioaktív bomlás során egy instabil atom részecskék és energia sugárzása során stabil atommá alakul. A felezési idő, mely során a radioaktív izotóp atomjainak száma a felére csökken a szénizotóp esetében 5730 év. A radioaktív bomlás (radioaktivitás) is egy kvantumhatás. A radioaktív bomlás során egy kémiai elemből (anyaelemből) egy új elem (leányelem) jön létre. Megfogalmazták a radioaktív bomlás elméletét: a radioaktív sugárzás spontán "atomátalakulás"ok terméke. Bomlás

Bomlásnak nevezzük azt a kémiai reakciót, amelynek során egy anyag két vagy több anyaggá alakul. 1939-ben a radioaktív bomlás témakörében megvédte doktorátusát. A radioaktív családokhoz tartozó atommagok gyakori bomlásformája az α-bomlás. Bizonyos esetekben a magreakció vagy más radioaktív bomlás utáni gerjesztett állapot felezési ideje az átlagos 10 másodperc 100–1000-szerese is lehet, az ilyen gerjesztett állapotot metastabil gerjesztett állapotnak nevezik. A még el nem bomlott radioaktív atommagok száma exponenciálisan csökken az idő múlásával (exponenciális bomlástörvény). Három típusa van: maghasadás, magfúzió, és radioaktív bomlás. Felfedezték, hogy a radioaktív bomlás gyakori terméke a hélium. A bomlás során a szabad neutron vagy a magban kötött neutronok egyike protonná alakul, miközben egy elektron és egy elektron-antineutrínó távozik:

Spontán folyamatról lévén szó, a bomlás során energia szabadul fel. Azt a jószágot, amelynek a fogyasztása a jövedelem emelkedésekor növekszik, "normál jószágnak," azt pedig, amelynek a mennyisége ilyen esetben csökken, inferior jószágnak nevezzük. Új link létrehozásakor az érték eggyel nő, link törlésekor pedig eggyel csökken. Ha oxidálószer, a benne lévő kénatom redukálódik, oxidációs száma csökken. A radioaktív bomlás során a tömegszám vagy néggyel csökken (az alfa-bomlás esetében), vagy nem változik (a béta-bomlás és gamma-bomlás esetében). A radioaktív anyag mennyisége anyagcsere és bomlás útján csökken. Tömegszám

A tömegszám (A) az atommagban található protonok és neutronok száma együttesen, azaz a nukleonok száma. Ezeket a sugarakat nevezték el béta-sugaraknak (pozitív-, negatív-, elektronbefogás-β-bomlás). Ekkor a rendszáma (a protonok száma) eggyel csökken ("Z": 7→6), a neutronok száma növekszik ("N": 7→8), így a tömegszám változatlan marad ("A" = 14). Ez a töltésátvitel eredményezi a radioaktív bomlás során a béta-bomlást. A kémiában az atommagban lévő protonok száma a rendszám; amely meghatározza azt a kémiai elemet, amelyhez az adott atom tartozik. formula_2

A (béta-bomlás) miatt β-részecskék kibocsátásával a szén-14 átalakul stabil (nem radioaktív) nitrogén-14-re. A kettős béta-bomlás során az atommagban két neutron protonná alakul két elektron és két elektron-antineutrínó kibocsátása közben. Kettős béta-bomlás

A kettős béta-bomlás radioaktív bomlási mód, melynek során az atommag egyszerre két béta-részecskét sugároz ki. Az atom kialakulásakor a protonok és a neutronok az erős kölcsönhatás révén összekapcsolódnak az atommagban. A radioaktív bomlás során egy instabil atom részecskék és energia sugárzása során stabil atommá alakul. A felezési idő, mely során a radioaktív izotóp atomjainak száma a felére csökken a szénizotóp esetében 5730 év. A radioaktív bomlás (radioaktivitás) is egy kvantumhatás. A radioaktív bomlás során egy kémiai elemből (anyaelemből) egy új elem (leányelem) jön létre. Megfogalmazták a radioaktív bomlás elméletét: a radioaktív sugárzás spontán "atomátalakulás"ok terméke. Bomlás

Bomlásnak nevezzük azt a kémiai reakciót, amelynek során egy anyag két vagy több anyaggá alakul. A β-bomlás volt az első jele a neutrínó létezésének. 1939-ben a radioaktív bomlás témakörében megvédte doktorátusát. A radioaktív családokhoz tartozó atommagok gyakori bomlásformája az α-bomlás. A még el nem bomlott radioaktív atommagok száma exponenciálisan csökken az idő múlásával (exponenciális bomlástörvény). Három típusa van: maghasadás, magfúzió, és radioaktív bomlás. Felfedezték, hogy a radioaktív bomlás gyakori terméke a hélium. A bomlás során a szabad neutron vagy a magban kötött neutronok egyike protonná alakul, miközben egy elektron és egy elektron-antineutrínó távozik:

Spontán folyamatról lévén szó, a bomlás során energia szabadul fel. Új link létrehozásakor az érték eggyel nő, link törlésekor pedig eggyel csökken. A radioaktív bomlás során a tömegszám vagy néggyel csökken (az alfa-bomlás esetében), vagy nem változik (a béta-bomlás és gamma-bomlás esetében). A radioaktív családokhoz tartozó atommagok gyakori bomlásformája az α-bomlás. A radioaktív anyag mennyisége anyagcsere és bomlás útján csökken. Tömegszám

A tömegszám (A) az atommagban található protonok és neutronok száma együttesen, azaz a nukleonok száma. A plutóniumra legjellemzőbb bomlás az α-bomlás, mely során nagyenergiájú héliumatommagok szabadulnak fel. Ekkor a rendszáma (a protonok száma) eggyel csökken ("Z": 7→6), a neutronok száma növekszik ("N": 7→8), így a tömegszám változatlan marad ("A" = 14). Ez a töltésátvitel eredményezi a radioaktív bomlás során a béta-bomlást. Az α-bomlás a természetben előforduló mindhárom radioaktív család bomlási sorában előfordul, az azokat stabil végmagként lezáró ólom- és bizmutizotópoknál könnyebb radioaktív atommagoknál azonban nem. A kémiában az atommagban lévő protonok száma a rendszám; amely meghatározza azt a kémiai elemet, amelyhez az adott atom tartozik. A kettős béta-bomlás során az atommagban két neutron protonná alakul két elektron és két elektron-antineutrínó kibocsátása közben. Kettős béta-bomlás

A kettős béta-bomlás radioaktív bomlási mód, melynek során az atommag egyszerre két béta-részecskét sugároz ki. Az atom kialakulásakor a protonok és a neutronok az erős kölcsönhatás révén összekapcsolódnak az atommagban. A radioaktív bomlás során egy instabil atom részecskék és energia sugárzása során stabil atommá alakul. A felezési idő, mely során a radioaktív izotóp atomjainak száma a felére csökken a szénizotóp esetében 5730 év. A radioaktív bomlás (radioaktivitás) is egy kvantumhatás. A radioaktív bomlás során egy kémiai elemből (anyaelemből) egy új elem (leányelem) jön létre. Megfogalmazták a radioaktív bomlás elméletét: a radioaktív sugárzás spontán "atomátalakulás"ok terméke. Bomlás

Bomlásnak nevezzük azt a kémiai reakciót, amelynek során egy anyag két vagy több anyaggá alakul. 1939-ben a radioaktív bomlás témakörében megvédte doktorátusát. A még el nem bomlott radioaktív atommagok száma exponenciálisan csökken az idő múlásával (exponenciális bomlástörvény). Három típusa van: maghasadás, magfúzió, és radioaktív bomlás. Felfedezték, hogy a radioaktív bomlás gyakori terméke a hélium. A bomlás során a szabad neutron vagy a magban kötött neutronok egyike protonná alakul, miközben egy elektron és egy elektron-antineutrínó távozik:

Spontán folyamatról lévén szó, a bomlás során energia szabadul fel. Új link létrehozásakor az érték eggyel nő, link törlésekor pedig eggyel csökken. Ha oxidálószer, a benne lévő kénatom redukálódik, oxidációs száma csökken.