Egy elem alapállapotú atomjában 4 elektronhéjon vannak elektronok, három héja telített és két párosítatlan elektronja van. Az alábbiak közül melyik elemre igaz ez?
szkandium ( 21 Sc) cink ( 30 Zn) szelén ( 34 Se) kalcium ( 20 Ca) rubídium ( 37 Rb)
A B C D E
A nitrogén-oxid stabil gyök, egy párosítatlan elektronja van. A szén-monoxid molekulában a szénatom két párosítatlan elektronja és az oxigénatom párosítatlan elektronjai egy szigma-, és egy pi-kötést létesítenek. Van egy bizonytalanul ide sorolt elem, a szkandium. Szkandium

A szkandium a periódusos rendszer egyik kémiai eleme, rendszáma 21, vegyjele Sc. Az elektronok száma az elem atomjában megegyezik az az atommagban levő protonokéval és így a teljes elektromos töltés nulla. Szkandium-nitrát

A szkandium-nitrát egy ionvegyület, képlete Sc(NO). Molekulájában a nitrogén- és az oxigénatom között egy σ- és két π-kötés van, amit a molekula párosítatlan elektronja gyengít, ezért a kötésrend 2,5. Nincs párosítatlan elektronja, ezért nem szabadgyök, de a két elektron spinje azonos és így nagy reaktivitású. A szkandium izotópjai

A természetben megtalálható szkandium (Sc) egyetlen stabil izotópból, Sc-ből áll. A krómnak van a legtöbb párosítatlan elektronja, ami befolyásolja a fémes rácsot összetartó erők nagyságát. Dimerizációval szemben stabil, mivel a párosítatlan elektronja hajlamos a delokalizációra. Az alapállapotú szénatom elektronszerkezete: formula_1 A szénatom vegyértékelektronjából kettő párosított és kettő párosítatlan. A politika mindig is befolyásolta azt, hogy éppen a három közül melyik elemre esett a hangsúly. Az unbiunium az első olyan kémiai elem, amelynek atomjában alapállapotban g alhéjon tartózkodhat egy elektron. Bomoljon el egy A elem alfa-bomlással B elemre, majd a B elem béta-bomlással C elemre, majd a C újból alfa-bomlással D stabil elemre. A moszkóviumnak hat telített héja van és 7s+5p+4d+2f=18 teli alhéja. Az atomhéj egy elektronja egyesül a maggal, és így eggyel kisebb rendszámú elem keletkezik. A szkandium-hidroxid (Sc(OH)) alkálilúgokban nem oldódik. A szám növekedése az elektron és a mag távolságát is jelzi, ezért azt mondjuk, hogy a különböző főkvantumszámhoz tartozó elektronok különböző elektronhéjon vannak. A szkandium izotópjainak atomtömege a 40–54 u tartományba esik (Sc–Sc). Az első felvonásban ez a két elem van bemutatva. A szkandium kémiáját csaknem teljesen az Sc háromértékű ion határozza meg. A periódusos rendszer elemeit mezőkbe lehet sorolni az alapján, hogy az elem "utolsó" elektronja melyik alhéjra épül be, így beszélhetünk s-, p-, d- és f-mezőkről. Melyik az igaz? Három előadó énekelt két-két dalt, és egy zsűri jelölte ki, hogy melyik énekes, melyik dallal képviselje az országot. A nitrogén-oxid stabil gyök, egy párosítatlan elektronja van. A cink izotópjai

A természetben előforduló cink 5 stabil izotópból áll: Zn, Zn, Zn, Zn és Zn, melyek közül a Zn a leggyakoribb (48,6%). A szén-monoxid molekulában a szénatom két párosítatlan elektronja és az oxigénatom párosítatlan elektronjai egy szigma-, és egy pi-kötést létesítenek. Az elektronok száma az elem atomjában megegyezik az az atommagban levő protonokéval és így a teljes elektromos töltés nulla. Molekulájában a nitrogén- és az oxigénatom között egy σ- és két π-kötés van, amit a molekula párosítatlan elektronja gyengít, ezért a kötésrend 2,5. Testünk minden szövetében van cink - ez az elem számos enzim lényeges alkotórésze. Nincs párosítatlan elektronja, ezért nem szabadgyök, de a két elektron spinje azonos és így nagy reaktivitású. Cink

A cink egy fémes elem, átmenetifém. A krómnak van a legtöbb párosítatlan elektronja, ami befolyásolja a fémes rácsot összetartó erők nagyságát. Dimerizációval szemben stabil, mivel a párosítatlan elektronja hajlamos a delokalizációra. Az alapállapotú szénatom elektronszerkezete: formula_1 A szénatom vegyértékelektronjából kettő párosított és kettő párosítatlan. A politika mindig is befolyásolta azt, hogy éppen a három közül melyik elemre esett a hangsúly. Cink-acetát

A cink-acetát a cink ecetsavas sója, a képlete Zn(OCCH). Egy kg Zn előállításához 3,6 – 4 kWh szükséges, a kapott cink 0,02%-nál kevesebb szennyezést tartalmaz. Az unbiunium az első olyan kémiai elem, amelynek atomjában alapállapotban g alhéjon tartózkodhat egy elektron. Adamit

Az adamit egy cink-arzenát-hidroxid ásvány, melynek képlete: Zn(AsO)(OH). Az érme réz-cink ötvözetből (72% Cu 28% Zn) készült. Bomoljon el egy A elem alfa-bomlással B elemre, majd a B elem béta-bomlással C elemre, majd a C újból alfa-bomlással D stabil elemre. A moszkóviumnak hat telített héja van és 7s+5p+4d+2f=18 teli alhéja. Az atomhéj egy elektronja egyesül a maggal, és így eggyel kisebb rendszámú elem keletkezik. A szám növekedése az elektron és a mag távolságát is jelzi, ezért azt mondjuk, hogy a különböző főkvantumszámhoz tartozó elektronok különböző elektronhéjon vannak. Zn(OH) + 4 CN → + 2 OH 
Az oldatból ammónium-szulfid hatására lassan leválik a fehér színű cink-szulfid-csapadék. Az első felvonásban ez a két elem van bemutatva. A periódusos rendszer elemeit mezőkbe lehet sorolni az alapján, hogy az elem "utolsó" elektronja melyik alhéjra épül be, így beszélhetünk s-, p-, d- és f-mezőkről. Kínában molibdén (Mo), bór (B), ólom (Pb) és cink (Zn) előfordulásokkal együtt található. Szelén

A szelén egy nemfémes elem, amelynek a rendszáma 34 és a vegyjele Se, nyelvújításkori neve "reteny". A nitrogén-oxid stabil gyök, egy párosítatlan elektronja van. A szén-monoxid molekulában a szénatom két párosítatlan elektronja és az oxigénatom párosítatlan elektronjai egy szigma-, és egy pi-kötést létesítenek. Az elektronok száma az elem atomjában megegyezik az az atommagban levő protonokéval és így a teljes elektromos töltés nulla. Molekulájában a nitrogén- és az oxigénatom között egy σ- és két π-kötés van, amit a molekula párosítatlan elektronja gyengít, ezért a kötésrend 2,5. Nincs párosítatlan elektronja, ezért nem szabadgyök, de a két elektron spinje azonos és így nagy reaktivitású. A krómnak van a legtöbb párosítatlan elektronja, ami befolyásolja a fémes rácsot összetartó erők nagyságát. Dimerizációval szemben stabil, mivel a párosítatlan elektronja hajlamos a delokalizációra. Az alapállapotú szénatom elektronszerkezete: formula_1 A szénatom vegyértékelektronjából kettő párosított és kettő párosítatlan. A politika mindig is befolyásolta azt, hogy éppen a három közül melyik elemre esett a hangsúly. Ezek közül a két legjelentősebb neve vörös szelén és szürke szelén. Az unbiunium az első olyan kémiai elem, amelynek atomjában alapállapotban g alhéjon tartózkodhat egy elektron. Bomoljon el egy A elem alfa-bomlással B elemre, majd a B elem béta-bomlással C elemre, majd a C újból alfa-bomlással D stabil elemre. A moszkóviumnak hat telített héja van és 7s+5p+4d+2f=18 teli alhéja. Az atomhéj egy elektronja egyesül a maggal, és így eggyel kisebb rendszámú elem keletkezik. A szelén izotópjai

A szelénnek (Se) hat természetes izotópja van, közülük öt stabil: a Se, a Se, a Se, a Se és a Se. A szám növekedése az elektron és a mag távolságát is jelzi, ezért azt mondjuk, hogy a különböző főkvantumszámhoz tartozó elektronok különböző elektronhéjon vannak. Pontosabban egy telített gőzű ikergépes (560.01-34) és egy telített gőzű kompaund (560.51-71) változat. Az első felvonásban ez a két elem van bemutatva. Ez tehát egy olyan kijelentő mondat, amely se nem igaz, se nem hamis. A periódusos rendszer elemeit mezőkbe lehet sorolni az alapján, hogy az elem "utolsó" elektronja melyik alhéjra épül be, így beszélhetünk s-, p-, d- és f-mezőkről. Melyik az igaz? A szelénnek több allotrop módosulata létezik, ezek közül a két legjelentősebb a vörös szelén és a szürke szelén. Három előadó énekelt két-két dalt, és egy zsűri jelölte ki, hogy melyik énekes, melyik dallal képviselje az országot. A periódusos rendszer 34. eleme a szelén. A nitrogén-oxid stabil gyök, egy párosítatlan elektronja van. A szén-monoxid molekulában a szénatom két párosítatlan elektronja és az oxigénatom párosítatlan elektronjai egy szigma-, és egy pi-kötést létesítenek. Az elektronok száma az elem atomjában megegyezik az az atommagban levő protonokéval és így a teljes elektromos töltés nulla. Molekulájában a nitrogén- és az oxigénatom között egy σ- és két π-kötés van, amit a molekula párosítatlan elektronja gyengít, ezért a kötésrend 2,5. Nincs párosítatlan elektronja, ezért nem szabadgyök, de a két elektron spinje azonos és így nagy reaktivitású. A krómnak van a legtöbb párosítatlan elektronja, ami befolyásolja a fémes rácsot összetartó erők nagyságát. Dimerizációval szemben stabil, mivel a párosítatlan elektronja hajlamos a delokalizációra. Az alapállapotú szénatom elektronszerkezete: formula_1 A szénatom vegyértékelektronjából kettő párosított és kettő párosítatlan. A politika mindig is befolyásolta azt, hogy éppen a három közül melyik elemre esett a hangsúly. Az unbiunium az első olyan kémiai elem, amelynek atomjában alapállapotban g alhéjon tartózkodhat egy elektron. A kalcium izotópjai

A kalciumnak (Ca) négy stabil (Ca és Ca-től Ca-ig), valamint két további olyan izotópja van (Ca és Ca), melyek felezési ideje olyan hosszú, hogy minden gyakorlati szempont szerint stabilnak tekinthetők. Ca(PO) + 4 H → 3 Ca + 2 HPO
CaCO + 2 H → Ca + CO + HO 
kalcium-karbonát válik le. Bomoljon el egy A elem alfa-bomlással B elemre, majd a B elem béta-bomlással C elemre, majd a C újból alfa-bomlással D stabil elemre. A moszkóviumnak hat telített héja van és 7s+5p+4d+2f=18 teli alhéja. Az atomhéj egy elektronja egyesül a maggal, és így eggyel kisebb rendszámú elem keletkezik. A szám növekedése az elektron és a mag távolságát is jelzi, ezért azt mondjuk, hogy a különböző főkvantumszámhoz tartozó elektronok különböző elektronhéjon vannak. Kalcium-jodát

A kalcium-jodát szervetlen ionvegyület, képlete Ca(IO). Az első felvonásban ez a két elem van bemutatva. A periódusos rendszer elemeit mezőkbe lehet sorolni az alapján, hogy az elem "utolsó" elektronja melyik alhéjra épül be, így beszélhetünk s-, p-, d- és f-mezőkről. Melyik az igaz? A természetben előforduló kalcium 97%-a Ca. Az anyagnak köbös szerkezete van, melyben egy kalcium atom nyolc fluoratommal koordinálódik, és minden F iont négy Ca ion vesz körül. Három előadó énekelt két-két dalt, és egy zsűri jelölte ki, hogy melyik énekes, melyik dallal képviselje az országot. Ha az elektronok száma több vagy kevesebb, akkor az illető elem ionjával van dolgunk. Párosítatlan elektronja következtében igen reakcióképes: levegőn rögtön megbarnul, mert nitrogén-dioxiddá oxidálódik: 2 NO + O → 2 NO. A nitrogén-oxid stabil gyök, egy párosítatlan elektronja van. A szén-monoxid molekulában a szénatom két párosítatlan elektronja és az oxigénatom párosítatlan elektronjai egy szigma-, és egy pi-kötést létesítenek. Az elektronok száma az elem atomjában megegyezik az az atommagban levő protonokéval és így a teljes elektromos töltés nulla. Molekulájában a nitrogén- és az oxigénatom között egy σ- és két π-kötés van, amit a molekula párosítatlan elektronja gyengít, ezért a kötésrend 2,5. Nincs párosítatlan elektronja, ezért nem szabadgyök, de a két elektron spinje azonos és így nagy reaktivitású. A krómnak van a legtöbb párosítatlan elektronja, ami befolyásolja a fémes rácsot összetartó erők nagyságát. Dimerizációval szemben stabil, mivel a párosítatlan elektronja hajlamos a delokalizációra. Az alapállapotú szénatom elektronszerkezete: formula_1 A szénatom vegyértékelektronjából kettő párosított és kettő párosítatlan. A politika mindig is befolyásolta azt, hogy éppen a három közül melyik elemre esett a hangsúly. Rubídium-82-klorid

A rubídium-82-klorid a rubídium radioaktív, Rb izotópját tartalmazó rubídium-klorid. Az unbiunium az első olyan kémiai elem, amelynek atomjában alapállapotban g alhéjon tartózkodhat egy elektron. A rubídium izotópjai

A rubídiumnak (Rb) 32 izotópja ismert, ezek közül a természetben csak kettő fordul elő: a Rb (72,2%) és a radioaktív Rb (27,8%). Bomoljon el egy A elem alfa-bomlással B elemre, majd a B elem béta-bomlással C elemre, majd a C újból alfa-bomlással D stabil elemre. A moszkóviumnak hat telített héja van és 7s+5p+4d+2f=18 teli alhéja. Az atomhéj egy elektronja egyesül a maggal, és így eggyel kisebb rendszámú elem keletkezik. Rubídium-szulfát és kénsav telített oldatának, alacsony hőmérsérsékleten történő elektrolitikus oxidációjakor rubídium-perszulfát RbSO keletkezik. A szám növekedése az elektron és a mag távolságát is jelzi, ezért azt mondjuk, hogy a különböző főkvantumszámhoz tartozó elektronok különböző elektronhéjon vannak. Vegyjele Rb, rendszáma 37. Az első felvonásban ez a két elem van bemutatva. A periódusos rendszer elemeit mezőkbe lehet sorolni az alapján, hogy az elem "utolsó" elektronja melyik alhéjra épül be, így beszélhetünk s-, p-, d- és f-mezőkről. Melyik az igaz? Két hidrátja van: a rubídium-fluorid szeszkvihidrát 2RbF·3HO és a rubídium-fluorid harmadhidrát 3RbF·HO. Három előadó énekelt két-két dalt, és egy zsűri jelölte ki, hogy melyik énekes, melyik dallal képviselje az országot. Ha az elektronok száma több vagy kevesebb, akkor az illető elem ionjával van dolgunk. Párosítatlan elektronja következtében igen reakcióképes: levegőn rögtön megbarnul, mert nitrogén-dioxiddá oxidálódik: 2 NO + O → 2 NO.