Két pontszerű elektromos töltést rögzítünk a térben. Mely esetben lehet a töltéseket összekötő szakaszon (a két töltés között) olyan pontot találni, ahol a töltések által keltett elektromos térerősség nulla?
Akkor is lehet, ha a töltések azonos, de akkor is, ha ellentétes előjelűek. Csak akkor, ha a töltések azonos előjelűek. Csak akkor, ha a töltések ellentétes előjelűek.
A B C
Ha egy térben elektromos töltések halmozódnak fel, a pozitív és negatív töltések között elektromos térerősség jön létre, melynek nagysága függ a töltéseket körülvevő, a teret kitöltő anyagtól. Ha a negatív és pozitív elektromos töltések elég közel kerülnek egymáshoz, a két töltés között vonzás alakul ki. A töltések eloszlása az anyagban lehet egyenletes, ilyenkor az eredő töltés mindenhol lokálisan is nulla, és lehet egyenlőtlen, ha a különböző előjelű töltések más-más helyen vannak többségben. Abban az esetben, ha a töltések mozgása azért következik be, mert a töltéseket hordozó test vagy közeg mozog, és vele együtt mozognak a töltések is, a létrejött elektromos áramot konvektív áramnak nevezik. Az elektromos térerősség az anyagon belül csökken, de az elektromos eltolás nem, ez mindig a valódi töltések mennyiségétől függ. Ha a két erő egyenlő nagyságú de ellentétes irányú, akkor az eredő nulla. Akkor nevezünk egy fényáramot koherensnek, ha a két fényforrás elektromos erőtere azonos fázisban rezeg. Az elektromos töltések változtatása által az elektromos mennyiségek és a taszító hatás közötti összefüggés is megállapítható. A nyugvó töltések által létrehozott elektromos mező időben állandó. A nyugvó töltések által létrehozott elektromos mező időben állandó. Az elektromos töltések mozgását "elektromos áramnak" hívjuk. Ha elektromos töltések egy nyugalomban lévő vezető anyag belsejében az ott fennálló elektromos erőtér hatására mozognak, akkor a létrejött áramot vezetési (vagy konduktív) áramnak nevezik. A törvény szerint két elektromos töltés közti erő arányos a töltések szorzatával és fordítottan arányos a köztük lévő távolság négyzetével. Ha azonban az elektromos áramlás nem vezetőszálban, hanem kiterjedt vezetőben vagy vákuumban jön létre, vagy ha az áram nagyfrekvenciás, akkor szükséges lehet annak ismerete, hogy annak a felületnek, amelyiken az áram áthalad, melyik részén intenzívebb az elektromos töltések áramlása. Ha az elektronok termikus mozgását elhanyagoljuk, a töltések "plazmafrekvenciával" rezegnek:

ahol

formula_3 : elektronsűrűség

"e": elektromos töltés

"m": az elektronok hatásos tömege

formula_4: a vákuum permittivitása

Megjegyzés: a fenti képlet csak akkor érvényes, ha az ionok tömegét végtelennek tekintjük. Akkor fordul elő, ha a töltések semlegessége helyileg nem tartható fenn. A "q" töltés által az adott pontban keltett E elektromos térerősség a felület normálisával "Θ" szöget zár be. A töltések felhalmozódása miatt elektromos feszültség alakul ki a minta két oldala között, melyet Hall-feszültségnek nevezünk. A Lorentz-erő nagysága

ahol q az elektromos töltés, E az elektromos térerősség, B a mágneses indukció és v az elektromos töltés sebessége. villa hegye, alufólia éle) olyan nagy lehet az elektromos térerősség, hogy elektromos szikra keletkezik. A Coulomb-törvény a fizikában két pontszerű elektromos töltés közti elektromos kölcsönhatásból származó erő nagyságát és irányát adja meg. Ha ez nem teljesül (például nagy elektromos terek esetén), akkor a mobilitás függ a térerősség nagyságától. Erik Eriksennel együtt tanulmányozták a gyorsított elektromos töltések által generált elektromágneses mezőt. Az elektromos töltés bizonyos szubatomi részecskék tulajdonsága (nevezetesen az elektroné és a protoné), amely kapcsolatba lép az elektromágneses térrel, és közöttük (a töltések előjelétől függően) vonzó (eltérő előjelű töltések) vagy taszító (azonos előjelű töltések) irányú erő lép fel. Az elektromos erőtér két elektromos töltés között hat, hasonló módon, mint a gravitáció két test között. Ha egy térben elektromos töltések halmozódnak fel, a pozitív és negatív töltések között elektromos térerősség jön létre, melynek nagysága függ a töltéseket körülvevő, a teret kitöltő anyagtól. Ha a negatív és pozitív elektromos töltések elég közel kerülnek egymáshoz, a két töltés között vonzás alakul ki. A nyugvó töltések által létrehozott elektromos mező időben állandó. A nyugvó töltések által létrehozott elektromos mező időben állandó. Abban az esetben, ha a töltések mozgása azért következik be, mert a töltéseket hordozó test vagy közeg mozog, és vele együtt mozognak a töltések is, a létrejött elektromos áramot konvektív áramnak nevezik. Az elektromos töltések mozgását "elektromos áramnak" hívjuk. Az elektromos térerősség az anyagon belül csökken, de az elektromos eltolás nem, ez mindig a valódi töltések mennyiségétől függ. A törvény szerint két elektromos töltés közti erő arányos a töltések szorzatával és fordítottan arányos a köztük lévő távolság négyzetével. A töltések eloszlása az anyagban lehet egyenletes, ilyenkor az eredő töltés mindenhol lokálisan is nulla, és lehet egyenlőtlen, ha a különböző előjelű töltések más-más helyen vannak többségben. A "q" töltés által az adott pontban keltett E elektromos térerősség a felület normálisával "Θ" szöget zár be. A töltések felhalmozódása miatt elektromos feszültség alakul ki a minta két oldala között, melyet Hall-feszültségnek nevezünk. A Lorentz-erő nagysága

ahol q az elektromos töltés, E az elektromos térerősség, B a mágneses indukció és v az elektromos töltés sebessége. Az elektromos töltések változtatása által az elektromos mennyiségek és a taszító hatás közötti összefüggés is megállapítható. A Coulomb-törvény a fizikában két pontszerű elektromos töltés közti elektromos kölcsönhatásból származó erő nagyságát és irányát adja meg. Erik Eriksennel együtt tanulmányozták a gyorsított elektromos töltések által generált elektromágneses mezőt. Az elektromos töltés bizonyos szubatomi részecskék tulajdonsága (nevezetesen az elektroné és a protoné), amely kapcsolatba lép az elektromágneses térrel, és közöttük (a töltések előjelétől függően) vonzó (eltérő előjelű töltések) vagy taszító (azonos előjelű töltések) irányú erő lép fel. Az elektromos erőtér két elektromos töltés között hat, hasonló módon, mint a gravitáció két test között. Minden test alkalmas elektromos töltések befogadására, tárolására. Az elektromos töltések egymásra erőhatást fejtenek ki. A plazma-instabilitás elektromos töltések egymás melletti elcsúszásakor keletkezik. Az indukált formula_1 elektromos dipólusmomentum:

formula_2

Ahol formula_3 a dipólussal nem rendelkező molekula polarizálhatósága, E a dipólusmolekula által keltett elektromos térerősség. Az elektromos teret jellemző két térvektor a elektromos térerősség és a elektromos eltolási vektor. Coulomb-törvény

A Coulomb-törvény a fizikában két pontszerű elektromos töltés közti elektromos kölcsönhatásból származó erő nagyságát és irányát adja meg. Vákuumban két pontszerű elektromos töltés (formula_1 és formula_2) között ható erő nagysága egyenesen arányos a két töltés szorzatával és fordítottan arányos a közöttük lévő távolság négyzetével. Az elektromos töltések kimutatására szolgáló eszköz az elektroszkóp. Ha egy térben elektromos töltések halmozódnak fel, a pozitív és negatív töltések között elektromos térerősség jön létre, melynek nagysága függ a töltéseket körülvevő, a teret kitöltő anyagtól. Ha a negatív és pozitív elektromos töltések elég közel kerülnek egymáshoz, a két töltés között vonzás alakul ki. A nyugvó töltések által létrehozott elektromos mező időben állandó. A nyugvó töltések által létrehozott elektromos mező időben állandó. Abban az esetben, ha a töltések mozgása azért következik be, mert a töltéseket hordozó test vagy közeg mozog, és vele együtt mozognak a töltések is, a létrejött elektromos áramot konvektív áramnak nevezik. Az elektromos töltések mozgását "elektromos áramnak" hívjuk. Az elektromos térerősség az anyagon belül csökken, de az elektromos eltolás nem, ez mindig a valódi töltések mennyiségétől függ. A törvény szerint két elektromos töltés közti erő arányos a töltések szorzatával és fordítottan arányos a köztük lévő távolság négyzetével. A töltések eloszlása az anyagban lehet egyenletes, ilyenkor az eredő töltés mindenhol lokálisan is nulla, és lehet egyenlőtlen, ha a különböző előjelű töltések más-más helyen vannak többségben. A "q" töltés által az adott pontban keltett E elektromos térerősség a felület normálisával "Θ" szöget zár be. A töltések felhalmozódása miatt elektromos feszültség alakul ki a minta két oldala között, melyet Hall-feszültségnek nevezünk. A Lorentz-erő nagysága

ahol q az elektromos töltés, E az elektromos térerősség, B a mágneses indukció és v az elektromos töltés sebessége. Az elektromos töltések változtatása által az elektromos mennyiségek és a taszító hatás közötti összefüggés is megállapítható. A Coulomb-törvény a fizikában két pontszerű elektromos töltés közti elektromos kölcsönhatásból származó erő nagyságát és irányát adja meg. Erik Eriksennel együtt tanulmányozták a gyorsított elektromos töltések által generált elektromágneses mezőt. Az elektromos erőtér két elektromos töltés között hat, hasonló módon, mint a gravitáció két test között. Minden test alkalmas elektromos töltések befogadására, tárolására. Az elektromos töltések egymásra erőhatást fejtenek ki. Normális körülmények között az elektronok az atomok pozitív magjához kötődnek, mivel az ellentétes elektromos töltések vonzzák egymást. A plazma-instabilitás elektromos töltések egymás melletti elcsúszásakor keletkezik. Az indukált formula_1 elektromos dipólusmomentum:

formula_2

Ahol formula_3 a dipólussal nem rendelkező molekula polarizálhatósága, E a dipólusmolekula által keltett elektromos térerősség. Az elektromos teret jellemző két térvektor a elektromos térerősség és a elektromos eltolási vektor. Coulomb-törvény

A Coulomb-törvény a fizikában két pontszerű elektromos töltés közti elektromos kölcsönhatásból származó erő nagyságát és irányát adja meg. Vákuumban két pontszerű elektromos töltés (formula_1 és formula_2) között ható erő nagysága egyenesen arányos a két töltés szorzatával és fordítottan arányos a közöttük lévő távolság négyzetével. Az elektromos töltések kimutatására szolgáló eszköz az elektroszkóp.