Az etin (acetilén) molekulája…
lineáris, benne három szigma-. és két pi-kötés van. tetraéderes, benne négy szigma-kötés van. sík alkatú, benne öt szigma-, és egy pi-kötés van. síkháromszöges elrendezésű, benne három szigma-, és egy pi-kötés van. lineáris, benne egy szigma-, és két pi-kötés van.
A B C D E
Molekulája kétatomos (N), benne háromszoros kovalens kötés van, melyből egy szigma-kötés és kettő pi-kötés. Végeredményben egy szigma és két pi-kötés jön létre. A kötésrend tekintetében az egyszeres kötésben egy szigma-kötés van, a kettős kötések egy szigma- és egy pi-kötésből állnak, a hármas kötésben pedig egy szigma- és két pi-kötés található. A kettős kovalens kötés egy szigma, és egy pi-kötésből áll; a hármas kovalens kötés pedig egy szigma és két pi-kötésből. Abban az esetben beszélhetünk pi-kötésről, ha a kötés síkszimmetrikus és a szigma-kötés tengelye a pi-kötés szimmetriasíkján fekszik. Abban az esetben beszélhetünk pi-kötésről, ha a kötés síkszimmetrikus és a szigma-kötés tengelye a pi-kötés szimmetriasíkján fekszik. Acetilén

Az acetilén "(etin, CH)", gáz halmazállapotú, telítetlen szénhidrogén. A szigma-kötés kötési energiája nagyobb, mint a pi-kötésé. Az átfedő atompályák különbözőek lehetnek és két típusuk van: szigma és pi. Elektrofil addíció

Az elektrofil addíció olyan szerves kémiai addíciós reakció, melynek során egy vegyületben egy pi-kötés felszakad, és két új szigma-kötés alakul ki. A homológ sor legegyszerűbb és legjelentősebb képviselője az acetilén vagy etin. Attól függően, hogy a kötés az "s", "p" vagy "d" alhéjon levő elektronok között jön létre, a kötés lehet szigma-, pi- illetve delta-kötés. Pi-kötés keletkezik, ha két egymással párhuzamos pálya között van átfedés. A foszfátokhoz hasonlóan molekulája tetraéderes alakú, benne három P−Cl kötés és egy erős P=O kettős kötés található, utóbbinak becsült kötés disszociációs energiája 533,5 kJ/mol. Ez a kötés van a legalacsonyabb energiaszinten, ezért minden kovalens kötésben van szigma-kötés. Csak abban az esetben jön létre, ha a kötésben részvevő két atom között már kialakult egy szigma-kötés, ezért az egyes kötés mindig szigma-kötés. A szigma-kötés a két atom közötti térrészben koncentrálódik. Pi-kötés

A pi-kötés (π-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyet párhuzamos tengelyű p-orbitálok képeznek. Szigma-kötés

A szigma-kötés (σ-kötés) olyan kovalens kötés, amelyben a kémiai kötést létrehozó elektronpár (kötőelektronpár) a kötés tengelyére nézve forgásszimmetrikus molekulapályán helyezkedik el. Például két "s"-pályán levő elektron között szigma-kötés alakul ki, mivel két gömbnek mindig van közös tengelye. A molekulában 4 szigma-kötés található. A homonukleáris kétatomos molekulákban a σ* ("szigma csillag") lazítópályáknak – a szigma-kötéshez hasonlóan – nincs csomósíkjuk a két atommag síkjában, míg a π* ("pi csillag") pályáknak – a pi-kötéssel egyező módon – van egy, a két atommagon átmenő csomósíkja is. Az allének központi, sp hibridizációs állapotú szénatomja két szigma- és két pi-kötést létesít a két szomszédos, sp-hibridizált szénatommal. A hajlított kötések elméletében hármas kötés kialakulhat három sp pálya közötti átfedés révén is, pi-kötés létrejötte nélkül. Amikor a két szénatom közeledik egymáshoz, egyik sp pályájuk átfed, és szigma-kötés jön létre. Molekulája kétatomos (N), benne háromszoros kovalens kötés van, melyből egy szigma-kötés és kettő pi-kötés. Acetilén

Az acetilén "(etin, CH)", gáz halmazállapotú, telítetlen szénhidrogén. Molekulája tetraéderes. A foszfátokhoz hasonlóan molekulája tetraéderes alakú, benne három P−Cl kötés és egy erős P=O kettős kötés található, utóbbinak becsült kötés disszociációs energiája 533,5 kJ/mol. Molekulája tetraéderes geometriájú, benne a Ru–O kötéshossz 169-170 pm. Ez a kötés van a legalacsonyabb energiaszinten, ezért minden kovalens kötésben van szigma-kötés. A homológ sor legegyszerűbb és legjelentősebb képviselője az acetilén vagy etin. Szigma-kötés

A szigma-kötés (σ-kötés) olyan kovalens kötés, amelyben a kémiai kötést létrehozó elektronpár (kötőelektronpár) a kötés tengelyére nézve forgásszimmetrikus molekulapályán helyezkedik el. A kötésrend tekintetében az egyszeres kötésben egy szigma-kötés van, a kettős kötések egy szigma- és egy pi-kötésből állnak, a hármas kötésben pedig egy szigma- és két pi-kötés található. A molekulában 4 szigma-kötés található. Csak abban az esetben jön létre, ha a kötésben részvevő két atom között már kialakult egy szigma-kötés, ezért az egyes kötés mindig szigma-kötés. formula_3

A CH esetén a négy "sp" hibrid pálya a hidrogén 1"s" pályáival kerül átfedésbe, így négy σ (szigma) kötés (azaz négy egyszeres kovalens kötés) jön létre. A kettős kovalens kötés egy szigma, és egy pi-kötésből áll; a hármas kovalens kötés pedig egy szigma és két pi-kötésből. A szigma-kötés a két atom közötti térrészben koncentrálódik. Végeredményben egy szigma és két pi-kötés jön létre. Abban az esetben beszélhetünk pi-kötésről, ha a kötés síkszimmetrikus és a szigma-kötés tengelye a pi-kötés szimmetriasíkján fekszik. Abban az esetben beszélhetünk pi-kötésről, ha a kötés síkszimmetrikus és a szigma-kötés tengelye a pi-kötés szimmetriasíkján fekszik. A szigma-kötés kötési energiája nagyobb, mint a pi-kötésé. Attól függően, hogy a kötés az "s", "p" vagy "d" alhéjon levő elektronok között jön létre, a kötés lehet szigma-, pi- illetve delta-kötés. Például két "s"-pályán levő elektron között szigma-kötés alakul ki, mivel két gömbnek mindig van közös tengelye. Molekulája síkalkatú, benne a kinonszerkezethez egy aromás gyűrű kapcsolódik. Tehát: H* + *H = H−H (H)

A szigma-kötés (σ-kötés) οlyan tengelyszimmetrikus molekulapálya, melynek szimmetriatengelye a két atommagon átmenő egyenes. Szigma-kötés jön létre, ha a két megosztott elektron pályái fej-fej átfedésben vannak. Molekulája oktaéderes geometriájú ("O" pontcsoport), benne az Ir−F kötéshossz 183,3 pm. Delta-kötés

A delta-kötés (δ-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyben az egyik részt vevő elektronpálya négy lebenye a másik elektronpálya négy lebenyével kerül átfedésbe. Molekulája kétatomos (N), benne háromszoros kovalens kötés van, melyből egy szigma-kötés és kettő pi-kötés. A kötésrend tekintetében az egyszeres kötésben egy szigma-kötés van, a kettős kötések egy szigma- és egy pi-kötésből állnak, a hármas kötésben pedig egy szigma- és két pi-kötés található. A kettős kovalens kötés egy szigma, és egy pi-kötésből áll; a hármas kovalens kötés pedig egy szigma és két pi-kötésből. Végeredményben egy szigma és két pi-kötés jön létre. Abban az esetben beszélhetünk pi-kötésről, ha a kötés síkszimmetrikus és a szigma-kötés tengelye a pi-kötés szimmetriasíkján fekszik. Abban az esetben beszélhetünk pi-kötésről, ha a kötés síkszimmetrikus és a szigma-kötés tengelye a pi-kötés szimmetriasíkján fekszik. Acetilén

Az acetilén "(etin, CH)", gáz halmazállapotú, telítetlen szénhidrogén. A szigma-kötés kötési energiája nagyobb, mint a pi-kötésé. Elektrofil addíció

Az elektrofil addíció olyan szerves kémiai addíciós reakció, melynek során egy vegyületben egy pi-kötés felszakad, és két új szigma-kötés alakul ki. 88°-osak (molekulája nem teljesen sík alkatú) és a hidrogének itt is fedő állásban vannak. A homológ sor legegyszerűbb és legjelentősebb képviselője az acetilén vagy etin. Attól függően, hogy a kötés az "s", "p" vagy "d" alhéjon levő elektronok között jön létre, a kötés lehet szigma-, pi- illetve delta-kötés. Az átfedő atompályák különbözőek lehetnek és két típusuk van: szigma és pi. Ez a kötés van a legalacsonyabb energiaszinten, ezért minden kovalens kötésben van szigma-kötés. Molekulája közel sík alkatú, a két benzolgyűrű diéderes szöge 1-3°, de egy síkban vannak a központi 9-es szénatommal. Csak abban az esetben jön létre, ha a kötésben részvevő két atom között már kialakult egy szigma-kötés, ezért az egyes kötés mindig szigma-kötés. Pi-kötés

A pi-kötés (π-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyet párhuzamos tengelyű p-orbitálok képeznek. A foszfátokhoz hasonlóan molekulája tetraéderes alakú, benne három P−Cl kötés és egy erős P=O kettős kötés található, utóbbinak becsült kötés disszociációs energiája 533,5 kJ/mol. Szigma-kötés

A szigma-kötés (σ-kötés) olyan kovalens kötés, amelyben a kémiai kötést létrehozó elektronpár (kötőelektronpár) a kötés tengelyére nézve forgásszimmetrikus molekulapályán helyezkedik el. A molekulában 4 szigma-kötés található. Sík alkatú, hétszögű gyűrűs ion. Pi-kötés keletkezik, ha két egymással párhuzamos pálya között van átfedés. A molekulában található harmadik pi-kötés mindkét elektronja az oxigénatomtól származik, ez egy datív kovalens kötés. A homonukleáris kétatomos molekulákban a σ* ("szigma csillag") lazítópályáknak – a szigma-kötéshez hasonlóan – nincs csomósíkjuk a két atommag síkjában, míg a π* ("pi csillag") pályáknak – a pi-kötéssel egyező módon – van egy, a két atommagon átmenő csomósíkja is. A pi-kötés (π-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyet párhuzamos tengelyű p-pályák képeznek. Molekulája kétatomos (N), benne háromszoros kovalens kötés van, melyből egy szigma-kötés és kettő pi-kötés. A kötésrend tekintetében az egyszeres kötésben egy szigma-kötés van, a kettős kötések egy szigma- és egy pi-kötésből állnak, a hármas kötésben pedig egy szigma- és két pi-kötés található. A kettős kovalens kötés egy szigma, és egy pi-kötésből áll; a hármas kovalens kötés pedig egy szigma és két pi-kötésből. Végeredményben egy szigma és két pi-kötés jön létre. Abban az esetben beszélhetünk pi-kötésről, ha a kötés síkszimmetrikus és a szigma-kötés tengelye a pi-kötés szimmetriasíkján fekszik. Abban az esetben beszélhetünk pi-kötésről, ha a kötés síkszimmetrikus és a szigma-kötés tengelye a pi-kötés szimmetriasíkján fekszik. Acetilén

Az acetilén "(etin, CH)", gáz halmazállapotú, telítetlen szénhidrogén. A szigma-kötés kötési energiája nagyobb, mint a pi-kötésé. Elektrofil addíció

Az elektrofil addíció olyan szerves kémiai addíciós reakció, melynek során egy vegyületben egy pi-kötés felszakad, és két új szigma-kötés alakul ki. A foszfátokhoz hasonlóan molekulája tetraéderes alakú, benne három P−Cl kötés és egy erős P=O kettős kötés található, utóbbinak becsült kötés disszociációs energiája 533,5 kJ/mol. A homológ sor legegyszerűbb és legjelentősebb képviselője az acetilén vagy etin. Attól függően, hogy a kötés az "s", "p" vagy "d" alhéjon levő elektronok között jön létre, a kötés lehet szigma-, pi- illetve delta-kötés. Az átfedő atompályák különbözőek lehetnek és két típusuk van: szigma és pi. Ez a kötés van a legalacsonyabb energiaszinten, ezért minden kovalens kötésben van szigma-kötés. Csak abban az esetben jön létre, ha a kötésben részvevő két atom között már kialakult egy szigma-kötés, ezért az egyes kötés mindig szigma-kötés. Pi-kötés

A pi-kötés (π-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyet párhuzamos tengelyű p-orbitálok képeznek. Szigma-kötés

A szigma-kötés (σ-kötés) olyan kovalens kötés, amelyben a kémiai kötést létrehozó elektronpár (kötőelektronpár) a kötés tengelyére nézve forgásszimmetrikus molekulapályán helyezkedik el. A molekulában 4 szigma-kötés található. Pi-kötés keletkezik, ha két egymással párhuzamos pálya között van átfedés. A molekulában található harmadik pi-kötés mindkét elektronja az oxigénatomtól származik, ez egy datív kovalens kötés. A hajlított kötések elméletében hármas kötés kialakulhat három sp pálya közötti átfedés révén is, pi-kötés létrejötte nélkül. A homonukleáris kétatomos molekulákban a σ* ("szigma csillag") lazítópályáknak – a szigma-kötéshez hasonlóan – nincs csomósíkjuk a két atommag síkjában, míg a π* ("pi csillag") pályáknak – a pi-kötéssel egyező módon – van egy, a két atommagon átmenő csomósíkja is. A pi-kötés (π-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyet párhuzamos tengelyű p-pályák képeznek. Mivel a szénatom síkháromszöges vegyértékállapotú, a C−Br kötés a gyűrű síkjában fekszik. A molekulapálya-elmélet szerint mindkét oxigénatom szigma-kötéssel kapcsolódik a nitrogénatomhoz, továbbá a nitrogén- és az oxigénatomoknak a molekula síkjára merőleges p pályáiból delokalizált pi-kötés alakul ki. Molekulája kétatomos (N), benne háromszoros kovalens kötés van, melyből egy szigma-kötés és kettő pi-kötés. A kötésrend tekintetében az egyszeres kötésben egy szigma-kötés van, a kettős kötések egy szigma- és egy pi-kötésből állnak, a hármas kötésben pedig egy szigma- és két pi-kötés található. Végeredményben egy szigma és két pi-kötés jön létre. A kettős kovalens kötés egy szigma, és egy pi-kötésből áll; a hármas kovalens kötés pedig egy szigma és két pi-kötésből. Abban az esetben beszélhetünk pi-kötésről, ha a kötés síkszimmetrikus és a szigma-kötés tengelye a pi-kötés szimmetriasíkján fekszik. Abban az esetben beszélhetünk pi-kötésről, ha a kötés síkszimmetrikus és a szigma-kötés tengelye a pi-kötés szimmetriasíkján fekszik. Acetilén

Az acetilén "(etin, CH)", gáz halmazállapotú, telítetlen szénhidrogén. A szigma-kötés kötési energiája nagyobb, mint a pi-kötésé. Elektrofil addíció

Az elektrofil addíció olyan szerves kémiai addíciós reakció, melynek során egy vegyületben egy pi-kötés felszakad, és két új szigma-kötés alakul ki. Az átfedő atompályák különbözőek lehetnek és két típusuk van: szigma és pi. Csak abban az esetben jön létre, ha a kötésben részvevő két atom között már kialakult egy szigma-kötés, ezért az egyes kötés mindig szigma-kötés. A homológ sor legegyszerűbb és legjelentősebb képviselője az acetilén vagy etin. Attól függően, hogy a kötés az "s", "p" vagy "d" alhéjon levő elektronok között jön létre, a kötés lehet szigma-, pi- illetve delta-kötés. Pi-kötés keletkezik, ha két egymással párhuzamos pálya között van átfedés. Ez a kötés van a legalacsonyabb energiaszinten, ezért minden kovalens kötésben van szigma-kötés. A szigma-kötés a két atom közötti térrészben koncentrálódik. Pi-kötés

A pi-kötés (π-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyet párhuzamos tengelyű p-orbitálok képeznek. A foszfátokhoz hasonlóan molekulája tetraéderes alakú, benne három P−Cl kötés és egy erős P=O kettős kötés található, utóbbinak becsült kötés disszociációs energiája 533,5 kJ/mol. A homonukleáris kétatomos molekulákban a σ* ("szigma csillag") lazítópályáknak – a szigma-kötéshez hasonlóan – nincs csomósíkjuk a két atommag síkjában, míg a π* ("pi csillag") pályáknak – a pi-kötéssel egyező módon – van egy, a két atommagon átmenő csomósíkja is. Szigma-kötés

A szigma-kötés (σ-kötés) olyan kovalens kötés, amelyben a kémiai kötést létrehozó elektronpár (kötőelektronpár) a kötés tengelyére nézve forgásszimmetrikus molekulapályán helyezkedik el. Például két "s"-pályán levő elektron között szigma-kötés alakul ki, mivel két gömbnek mindig van közös tengelye. A szén-monoxid molekulában a szénatom két párosítatlan elektronja és az oxigénatom párosítatlan elektronjai egy szigma-, és egy pi-kötést létesítenek. A molekulában 4 szigma-kötés található. Amikor a két szénatom közeledik egymáshoz, az sp pályáik átfednek és egy sp−sp szigma-kötés jön létre. Az allének központi, sp hibridizációs állapotú szénatomja két szigma- és két pi-kötést létesít a két szomszédos, sp-hibridizált szénatommal.