A szén-tetraklorid forráspontja alacsonyabb a víz forráspontjánál, mert…
a vízben kialakuló kovalens kötések energiája majdnem kétszerese a szén- tetrakloridban lévő kovalens kötések energiájának. a szén-tetrakloridban kialakuló dipólus-dipólus kölcsönhatások gyengébbek a vízben kialakuló másodlagos kötéseknél. a szén-tetraklorid molekulái között csak diszperziós, míg a vízmolekulák között hidrogénkötések is kialakulnak. a szén-tetraklorid sűrűsége lényegesen nagyobb a víz sűrűségénél. folyadék halmazállapotban a nagyméretű szén-tetraklorid molekulák között kialakuló hézagokban, forráskor könnyen kialakulnak gőzbuborékok.
A B C D E
Kovalens kötések erősítik. Ebben a reakcióban nem vesznek részt katalizátorok, ezért a szén-szén kötések nagyobb eséllyel bomlanak fel, mint a szén-hidrogén kötések, mert az utóbbiak kötési energiája nagyobb. Elektronegativitása optimális a kovalens kötések kialakításához. Vízben nem, de savas közegben a fibrillumok közötti kovalens kötések felszakíthatóak, tropokollagén molekulákra esnek szét. Ilyen kötések lehetnek például a kovalens kötésekkel összetartott molekulák „között”. A kötéshossz a fluormolekulában 144 pm, amely rövidebb, mint a többi elemmolekulában lévő egyszeres kötések (a gyémántban a szén–szén kötések 154 pm hosszúságúak). A szénatomok közötti kötések jóval gyengébbek, mint egy átlagos kovalens kötés. Ezen kovalens kötések a „kőzetnek”, mint monolit óriásmolekulának nagy szilárdságot biztosítanak. Newman-projekció

A Newman-projekció a szén-szén kötések konformációjának ábrázolására használt módszer. A viszonylag kis elektronegativitás-különbség (ΔEN = 0,12) miatt a kötések jellege határozottan kovalens. A szén–szén (C−C) kötéshossz a gyémántban 154 pm, egyben ez a leghosszabb normál szén kovalens kötéshossz. Ennek oka a zsíranyagokat képző zsírsavakban igen gyakran előforduló telítetlen szén-szén kötések jelenléte. A π-kötések delokalizálódnak a szén-szén kötésre, ezért ez a kötésrend valójában közel 2. Az interhalogénekben található kötések jellemzően reakcióképesebbek, mint a kétatomos halogénekben találhatók, mert az interhalogénekben a halogének közti kovalens kötések gyengébbek mint a kétatomos halogénmolekulák kötései – a fluormolekulát leszámítva. A butadién szerkezeti képletében a kétszeres kötésként jelölt kötések hossza 137 pm, ez valamivel több, mint a szén-szén kétszeres kötések szokásos kötéshossza (133 pm). A grafit a szén egy másik allotrop módosulata: a szénatomok három másik atommal kapcsolódnak kovalens kötéssel, mivel az sp²-hibridizáció során csak három elektron vesz részt a kötések kialakulásában. A finomvegyszerek termelésében a szerves lítiumvegyületek erősen bázikus tulajdonságát használják ki a szén-szén kötések kialakításához. tizede az elsőrendű kötések energiájának. Oldhatatlan éterben, szén-tetrakloridban, diklór-metánban, szén-diszulfidban. Vízben oldhatatlan, szerves oldószerekben (alkohol, benzin, benzol, szén-tetraklorid, stb.) Jól oldódik éterben, benzolban, szén-diszulfidban és szén-tetrakloridban. A szénláncokban a kovalens kötések irányítottak, azaz meghatározott szöget zárnak be, és a kötéstávolság is jól meghatározott értékű. Vízben kevéssé, de szén-tetrakloridban, dietil-éterben és metanolban nagyon jól oldódik. A karbonilszármazékok közül az amidok a legstabilabbak, ami a nitrogén-szén és szén-oxigén kötések közötti nagy rezonancia stabilitás eredménye. Továbbá a kettős és hármas kovalens kötésekre azonos atomnak mások a kötéstávolságai, így formula_2-kötések jelenlétében vagy hibridizáció esetén a fenti, a kovalens sugáron alapuló empirikus kép tovább módosul. Az étermolekulák között ugyanis a diszperziós kölcsönhatások mellett csak nagyon gyenge dipólus-dipólus kölcsönhatás lép fel. Állandó dipólusmomentummal rendelkező molekula és apoláris molekula között kialakuló kölcsönhatás – "indukált dipólus" jön létre. Oldhatatlan éterben, szén-tetrakloridban, diklór-metánban, szén-diszulfidban. Vízben oldhatatlan, szerves oldószerekben (alkohol, benzin, benzol, szén-tetraklorid, stb.) Jól oldódik éterben, benzolban, szén-diszulfidban és szén-tetrakloridban. A dipólus–dipólus kölcsönhatás hasznos molekulaszerkezetek vizsgálatánál. Vízben kevéssé, de szén-tetrakloridban, dietil-éterben és metanolban nagyon jól oldódik. A van der Waals-kölcsönhatások az elsőrendű kémiai kötéseknél néhány nagyságrenddel gyengébbek. A szén-tetraklorid mérgező hatású. Mágneses dipólus-dipólus kölcsönhatás

A mágneses dipólus–dipólus kölcsönhatás, ahogy a neve is sugallja, két mágneses dipólus közötti kölcsönhatást ír le, vagy egyszerűbben fogalmazva, két mágnes között fellépő erőt. Dipólus-dipólus kötés

A dipólus-dipólus kötés egy olyan másodrendű kémiai kötés, mely poláris molekulák között fellépő töltéseltolódás által elektrosztatikus vonzóerőt hoz létre (pl. Forráspontja 132°C, tehát nagyobb az alkohol, sőt a víz forráspontjánál. A szén-tetraklorid színtelen, erősen fénytörő folyadék. A másodlagos kötések (másodlagos kölcsönhatások) közül a leggyengébb fajta; az elsőrendű kötéseknél jóval (átlagosan százszor) gyengébb. Színtelen folyadék, vízben alig (0,25 g·l 20 °C-on), szén-tetrakloridban, dietil-éterben és etanolban oldódik. Foszfor-pentabromid

A foszfor-pentabromid reakcióképes, sárga színű, mérgező anyag, szén-diszulfidban és szén-tetrakloridban oldódik. Szén-tetraklorid

A szén-tetraklorid (vagy tetraklórmetán) (CCl) a szerves szintetikus kémiában elterjedt anyag, amit korábban tűzoltásra és hűtőanyagnak is használták. Állandó "p" elektromos dipólusmomentumú molekulák között "dipólus-dipólus kölcsönhatás" alakul ki. Az oldott anyag és az oldószer között létrejövő másodrendű kémiai kötések (dipólus-dipólus, ion-dipólus esetleg hidrogénkötés) energiát szabadítanak fel. A fenantrén vízben csaknem oldhatatlan, de számos szerves oldószerben, például toluolban, szén-tetrakloridban, éterben, kloroformban, ecetsavban és benzolban oldódik. A reakció során biztosítani kell a szén-tetraklorid vízmentességét, mivel víz jelenlétében a kívánt termék valószínűleg elhidrolizálna. A szén-tetraklorid szobahőmérsékleten színtelen jellegzetes édeskés illatú folyadék. a foszfor, a szén-tetraklorid és számos ipari eredetű kemikália. A szén-monoxid vízben rosszul oldódik. A szén-tetraklorid mai előállítási módja is ezen a felfedezésen alapul. A szén-tetraklorid mérgező hatású. Szén-tetraklorid

A szén-tetraklorid (vagy tetraklórmetán) (CCl) a szerves szintetikus kémiában elterjedt anyag, amit korábban tűzoltásra és hűtőanyagnak is használták. A szén-tetraklorid színtelen, erősen fénytörő folyadék. A szén-tetraklorid mai előállítási módja is ezen a felfedezésen alapul. A szén-tetraklorid szobahőmérsékleten színtelen jellegzetes édeskés illatú folyadék. a foszfor, a szén-tetraklorid és számos ipari eredetű kemikália. A reakció során biztosítani kell a szén-tetraklorid vízmentességét, mivel víz jelenlétében a kívánt termék valószínűleg elhidrolizálna. Vízben oldhatatlan, szerves oldószerekben (alkohol, benzin, benzol, szén-tetraklorid, stb.) Laboratóriumi méretben szén-tetraklorid is használható szén és klór helyett:

A ZrCl a cirkóniumércekből Kroll-eljárással történő cirkóniumgyártás köztiterméke. A hexaklórbenzol, szén-tetraklorid pedig szerves, noha nem tartalmaz C-H kötést. Ez a reakció arra vezethető vissza, hogy a szén-tetraklorid klóratomjai hidroxilcsoportokra cserélődnek. A kloroformot iparilag metán klórozásával állítják elő:

A reakció tovább folytatódhat, szén-tetraklorid is keletkezik. Xenon, fluor és szilícium- vagy szén-tetraklorid keverékének nagyfrekvenciás besugárzásával állítható elő. Xenon, fluor és szilícium vagy szén-tetraklorid keverékének nagyfrekvenciás besugárzásával állítható elő. A szén-tetraklorid nem gyúlékony vegyület és nem is éghető, emiatt régebben kisebb laboratóriumi tüzek oltására használták. Habár a kloroform mérgező és lehetséges karcinogén, még mindig sokkal kevésbé ártalmas, mint a szén-tetraklorid. Molekulái között gyenge másodrendű, diszperziós kölcsönhatások lépnek fel, ezért olvadás- (-169 °C) és forráspontja (-104 °C) is alacsony. Beszámoltak in vivo kísérletekben antioxidáns hatásairól a C(60)-as fullerénnek akut szén-tetraklorid mérgezés ben. A szén-tetrakloriddal, egy szintén 4. főcsoportbeli elem kloridjával ellentétben az ólom-tetraklorid reakcióba lép vízzel. Amíg a szén-dioxid és a szén-monoxid szobahőmérsékletnél valamivel magasabb hőmérsékleten reagálnak, addig a paraffinok és más szerves vegyületek heves reakciókat idéznek elő: míg a teljesen szubsztituált halogénezett szénhidrogének – mint a normálisan éghetetlen szén-tetraklorid – is robbanásszerűen reagálhatnak. A hidroxilcsoportot tartalmazó vegyületek molekulái között hidrogénkötések jönnek létre. Szilícium-tetraklorid

A szilícium-tetraklorid képletű szervetlen vegyület. Az IUPAC szerint a szén-tetraklorid és a tetraklórmetán is elfogadott név, attól függően, hogy szerves vagy szervetlen vegyületnek tekintjük. Elegyedik sok szerves oldószerrel: xilol, szén-tetraklorid, dioxán, , dibutil-ftalát, növényi olajok, etanol, éter, alifás szénhidrogének. Jól oldódik egyes szerves oldószerekben, mint kloroform, szén-tetraklorid, szén-diszulfid (ezekben színe ibolya), etilalkohol, éter, aceton (ezekben színe barna), és benzol (barnásibolya). A szén-tetraklorid mérgező hatású. A reakció során biztosítani kell a szén-tetraklorid vízmentességét, mivel víz jelenlétében a kívánt termék valószínűleg elhidrolizálna. A szén-tetraklorid színtelen, erősen fénytörő folyadék. Forráspontja 132°C, tehát nagyobb az alkohol, sőt a víz forráspontjánál. Szén-tetraklorid

A szén-tetraklorid (vagy tetraklórmetán) (CCl) a szerves szintetikus kémiában elterjedt anyag, amit korábban tűzoltásra és hűtőanyagnak is használták. A szén-tetraklorid szobahőmérsékleten színtelen jellegzetes édeskés illatú folyadék. a foszfor, a szén-tetraklorid és számos ipari eredetű kemikália. A szén-tetraklorid mai előállítási módja is ezen a felfedezésen alapul. Vízben oldhatatlan, szerves oldószerekben (alkohol, benzin, benzol, szén-tetraklorid, stb.) A hexaklórbenzol, szén-tetraklorid pedig szerves, noha nem tartalmaz C-H kötést. Ez a reakció arra vezethető vissza, hogy a szén-tetraklorid klóratomjai hidroxilcsoportokra cserélődnek. Laboratóriumi méretben szén-tetraklorid is használható szén és klór helyett:

A ZrCl a cirkóniumércekből Kroll-eljárással történő cirkóniumgyártás köztiterméke. Erre a célra katalitikus mennyiségben alkalmazzák, és a ruténium(VIII)-oxid regenerálására nátrium-perjodátot, valamint acetonitril, víz és szén-tetraklorid oldószerelegyet adnak ruténium(III)-kloridhoz. Xenon, fluor és szilícium- vagy szén-tetraklorid keverékének nagyfrekvenciás besugárzásával állítható elő. Xenon, fluor és szilícium vagy szén-tetraklorid keverékének nagyfrekvenciás besugárzásával állítható elő. A kloroformot iparilag metán klórozásával állítják elő:

A reakció tovább folytatódhat, szén-tetraklorid is keletkezik. Habár a kloroform mérgező és lehetséges karcinogén, még mindig sokkal kevésbé ártalmas, mint a szén-tetraklorid. Beszámoltak in vivo kísérletekben antioxidáns hatásairól a C(60)-as fullerénnek akut szén-tetraklorid mérgezés ben. A szén-tetrakloriddal, egy szintén 4. főcsoportbeli elem kloridjával ellentétben az ólom-tetraklorid reakcióba lép vízzel. A szénsavat víz és szén-dioxid alkotja. Szilícium-tetraklorid

A szilícium-tetraklorid képletű szervetlen vegyület. Anyaguk szén, szilikát vagy vas, a hőmérséklettől függően víz-, szén- vagy szén-dioxid-jég köpennyel burkolva. A szén-tetraklorid nem gyúlékony vegyület és nem is éghető, emiatt régebben kisebb laboratóriumi tüzek oltására használták. Elegyedik sok szerves oldószerrel: xilol, szén-tetraklorid, dioxán, , dibutil-ftalát, növényi olajok, etanol, éter, alifás szénhidrogének. Jól oldódik egyes szerves oldószerekben, mint kloroform, szén-tetraklorid, szén-diszulfid (ezekben színe ibolya), etilalkohol, éter, aceton (ezekben színe barna), és benzol (barnásibolya). A szén-tetraklorid színtelen, erősen fénytörő folyadék. A szén-tetraklorid szobahőmérsékleten színtelen jellegzetes édeskés illatú folyadék. A szén-tetraklorid mérgező hatású. Szén-tetraklorid

A szén-tetraklorid (vagy tetraklórmetán) (CCl) a szerves szintetikus kémiában elterjedt anyag, amit korábban tűzoltásra és hűtőanyagnak is használták. a foszfor, a szén-tetraklorid és számos ipari eredetű kemikália. A szén-tetraklorid mai előállítási módja is ezen a felfedezésen alapul. Vízben oldhatatlan, szerves oldószerekben (alkohol, benzin, benzol, szén-tetraklorid, stb.) A reakció során biztosítani kell a szén-tetraklorid vízmentességét, mivel víz jelenlétében a kívánt termék valószínűleg elhidrolizálna. Germánium-tetraklorid

A germánium-tetraklorid egy színtelen, füstölgő folyadék sajátságos, szúrós szaggal. A hexaklórbenzol, szén-tetraklorid pedig szerves, noha nem tartalmaz C-H kötést. Ez a reakció arra vezethető vissza, hogy a szén-tetraklorid klóratomjai hidroxilcsoportokra cserélődnek. Laboratóriumi méretben szén-tetraklorid is használható szén és klór helyett:

A ZrCl a cirkóniumércekből Kroll-eljárással történő cirkóniumgyártás köztiterméke. Xenon, fluor és szilícium- vagy szén-tetraklorid keverékének nagyfrekvenciás besugárzásával állítható elő. Xenon, fluor és szilícium vagy szén-tetraklorid keverékének nagyfrekvenciás besugárzásával állítható elő. A kloroformot iparilag metán klórozásával állítják elő:

A reakció tovább folytatódhat, szén-tetraklorid is keletkezik. Habár a kloroform mérgező és lehetséges karcinogén, még mindig sokkal kevésbé ártalmas, mint a szén-tetraklorid. Beszámoltak in vivo kísérletekben antioxidáns hatásairól a C(60)-as fullerénnek akut szén-tetraklorid mérgezés ben. A szén-tetrakloriddal, egy szintén 4. főcsoportbeli elem kloridjával ellentétben az ólom-tetraklorid reakcióba lép vízzel. Szilícium-tetraklorid

A szilícium-tetraklorid képletű szervetlen vegyület. A szén-tetraklorid nem gyúlékony vegyület és nem is éghető, emiatt régebben kisebb laboratóriumi tüzek oltására használták. Elegyedik sok szerves oldószerrel: xilol, szén-tetraklorid, dioxán, , dibutil-ftalát, növényi olajok, etanol, éter, alifás szénhidrogének. Jól oldódik egyes szerves oldószerekben, mint kloroform, szén-tetraklorid, szén-diszulfid (ezekben színe ibolya), etilalkohol, éter, aceton (ezekben színe barna), és benzol (barnásibolya). Erre a célra katalitikus mennyiségben alkalmazzák, és a ruténium(VIII)-oxid regenerálására nátrium-perjodátot, valamint acetonitril, víz és szén-tetraklorid oldószerelegyet adnak ruténium(III)-kloridhoz. Forráspontja 132°C, tehát nagyobb az alkohol, sőt a víz forráspontjánál. Az IUPAC szerint a szén-tetraklorid és a tetraklórmetán is elfogadott név, attól függően, hogy szerves vagy szervetlen vegyületnek tekintjük.