Egy fémet lézerrel világítunk meg. A lézer fotonjainak energiája 1,6 eV, ennek hatására 0,8 eV energiájú elektronok lépnek ki a fémből. Mennyi lesz a kilépő elektronok energiája, ha ugyanezt a fémet 3,2 eV energiájú fotonokat kibocsátó lézerrel világítjuk meg?
0,8 eV 2,4 eV 1,6 eV
A B C
Nagy energiájú (50 eV) elektronok is létrehozhatják. Itt az elektronok energiája tipikusan 20–200 eV. A H disszociációs energiája 1,8 eV. Ha kis energiájú (1 eV-nál alacsonyabb energiájú) elektront fog be, spontán disszociálódik. A légkör molekulájának mozgási energiája nagyjából 0,025 eV. Megfigyeltek már 3,0×10 eV energiájú részecskéket is. A 0,75–4,0 eV energiájú fotonokat nyeli el, ami az infravöröstől a spektrum látható részébe nyúlik. Értékét elektronvoltban adják meg, így például a hidrogénatom ionizációs energiája 13,58 eV. A Wannier–Mott-excitonok kötési energiája 0,01 eV körüli. Kémiai szempontból a nemesgázok két csoportba sorolhatók, az egyikben a viszonylag reakcióképes kripton (ionizációs energiája 14,0 eV), xenon (12,1 eV) és radon (10,7 eV) található, a másikat a kevéssé reakcióképes argon (15,8 eV), neon (21,6 eV) és a hélium (24,6 eV) alkotja. Nagy energiájú protonok 70000 eV 2,5x10 cm² keresztmetszet úgyszintén. Tehát, az alapállapotban lévő hidrogénatom ionizációs energiája 13,6 eV. ev., ev. Semleges (1+ ,2+) atom esetében, ha az átmenet energiája meghaladja a 6,3 eV (11,5 eV, 18,3 eV) nagyságú ionizációs energiát, akkor – a belső konvezió miatt – ezredmásodpercnél is rövidebb élettartam várható. Az elektronpárok kötési energiája igen gyenge, mindössze 10 eV körüli, így szobahőmérsékleten a termikus gerjesztés (mely nagyságrendje 10 eV) könnyen felbontja azokat. A legkisebb energiájú metastabil állapot, a 2sA' energiája −3,777 eV-tal kisebb, mint a és e állapot energiatartalma, de így is mintegy 1 pikomásodperc alatt elbomlik. Ennek ellenében, ki csakhamar az ev. ev. ev. ev. ev. ev. ev. ev. ev. Nagy energiájú (50 eV) elektronok is létrehozhatják. Itt az elektronok energiája tipikusan 20–200 eV. A H disszociációs energiája 1,8 eV. Ha kis energiájú (1 eV-nál alacsonyabb energiájú) elektront fog be, spontán disszociálódik. A légkör molekulájának mozgási energiája nagyjából 0,025 eV. Megfigyeltek már 3,0×10 eV energiájú részecskéket is. A 0,75–4,0 eV energiájú fotonokat nyeli el, ami az infravöröstől a spektrum látható részébe nyúlik. Értékét elektronvoltban adják meg, így például a hidrogénatom ionizációs energiája 13,58 eV. A Wannier–Mott-excitonok kötési energiája 0,01 eV körüli. Kémiai szempontból a nemesgázok két csoportba sorolhatók, az egyikben a viszonylag reakcióképes kripton (ionizációs energiája 14,0 eV), xenon (12,1 eV) és radon (10,7 eV) található, a másikat a kevéssé reakcióképes argon (15,8 eV), neon (21,6 eV) és a hélium (24,6 eV) alkotja. Nagy energiájú protonok 70000 eV 2,5x10 cm² keresztmetszet úgyszintén. Tehát, az alapállapotban lévő hidrogénatom ionizációs energiája 13,6 eV. ev., ev. Semleges (1+ ,2+) atom esetében, ha az átmenet energiája meghaladja a 6,3 eV (11,5 eV, 18,3 eV) nagyságú ionizációs energiát, akkor – a belső konvezió miatt – ezredmásodpercnél is rövidebb élettartam várható. Az elektronpárok kötési energiája igen gyenge, mindössze 10 eV körüli, így szobahőmérsékleten a termikus gerjesztés (mely nagyságrendje 10 eV) könnyen felbontja azokat. A legkisebb energiájú metastabil állapot, a 2sA' energiája −3,777 eV-tal kisebb, mint a és e állapot energiatartalma, de így is mintegy 1 pikomásodperc alatt elbomlik. Ennek ellenében, ki csakhamar az ev. ev. ev. ev. ev. ev. ev. ev. ev. Nagy energiájú (50 eV) elektronok is létrehozhatják. Itt az elektronok energiája tipikusan 20–200 eV. A H disszociációs energiája 1,8 eV. Ha kis energiájú (1 eV-nál alacsonyabb energiájú) elektront fog be, spontán disszociálódik. A légkör molekulájának mozgási energiája nagyjából 0,025 eV. Megfigyeltek már 3,0×10 eV energiájú részecskéket is. A 0,75–4,0 eV energiájú fotonokat nyeli el, ami az infravöröstől a spektrum látható részébe nyúlik. Értékét elektronvoltban adják meg, így például a hidrogénatom ionizációs energiája 13,58 eV. A Wannier–Mott-excitonok kötési energiája 0,01 eV körüli. Kémiai szempontból a nemesgázok két csoportba sorolhatók, az egyikben a viszonylag reakcióképes kripton (ionizációs energiája 14,0 eV), xenon (12,1 eV) és radon (10,7 eV) található, a másikat a kevéssé reakcióképes argon (15,8 eV), neon (21,6 eV) és a hélium (24,6 eV) alkotja. Nagy energiájú protonok 70000 eV 2,5x10 cm² keresztmetszet úgyszintén. Tehát, az alapállapotban lévő hidrogénatom ionizációs energiája 13,6 eV. ev., ev. Semleges (1+ ,2+) atom esetében, ha az átmenet energiája meghaladja a 6,3 eV (11,5 eV, 18,3 eV) nagyságú ionizációs energiát, akkor – a belső konvezió miatt – ezredmásodpercnél is rövidebb élettartam várható. Az elektronpárok kötési energiája igen gyenge, mindössze 10 eV körüli, így szobahőmérsékleten a termikus gerjesztés (mely nagyságrendje 10 eV) könnyen felbontja azokat. A legkisebb energiájú metastabil állapot, a 2sA' energiája −3,777 eV-tal kisebb, mint a és e állapot energiatartalma, de így is mintegy 1 pikomásodperc alatt elbomlik. Ennek ellenében, ki csakhamar az ev. ev. ev. ev. ev. ev. ev. ev. ev.