Melyik állítás helyes?
Katalizátor hatására az átalakulás sebessége nő, ami az egyensúlyi reakciót a termékképződés irányába tolja el. A katalizátor a kémiai reakciókban nem vesz részt, azokat csak gyorsítja. A katalizátor az aktiválási energiát és a reakcióhőt egyaránt csökkenti. A reakciósebesség független a reagáló anyagok minőségétől, csak azok koncentrációjától függ. Exoterm és endoterm folyamatok esetén is jellemző, hogy a hőmérséklet növelésével nő a reakciósebesség.
A B C D E
Melyik állítás a valószínűbb? Katalizátor

A katalizátor a kémiában olyan anyag, ami úgy gyorsít fel egy kémiai reakciót, hogy ő maga annak során nem változik meg maradandóan. A feszítés hatására az erő irányába orientálódnak, ezért nő a szakítószilárdságuk és csökken az adott erő hatására történő alakváltozás. Az etilén polimerizációja katalizátor hatására megy végbe. Az átalakulás sebessége kicsi, mindössze 0,36 g angelikasav nyerhető 13 g tiglinsavból 43 nap, 500 wattos lámpával történő besugárzás hatására. A fázistranszfer katalízis arra a jelenségre utal, hogy fázistranszfer katalizátor hozzáadásának hatására nő a reakciósebesség. A fenti reakciót egyensúlyi reakcióként értelmezve könnyen belátható, hogy amennyiben nő az egyenlet bal oldalán szereplő víz mennyisége, – a tömeghatás törvényének megfelelően – a reakció „jobbra” tolódik el, azaz az új egyensúly beállásával nő az oldatban az oxóniumionok és az acetátionok (CHCOO) mennyisége is. Vajon melyik a helyes út? A hidrogénaddíció katalizátor hatására megy végbe. Az átéltek hatására születtek meg: "Eggyéválás" (1987), "Átalakulás" (1988). Ennek az az oka, hogy a pajzsmirigy nem választja el azokat a hormonokat, amelyek hatására az átalakulás végbemenne. Itt megjegyzendő, hogy katalizált reakciók során az egyensúlyi helyzet változatlan az enzim koncentrációjától függetlenül, hiszen a katalizátor funkciója csupán a reakciósebesség növelése, melynek nyomán az egyensúlyi állapot beáll. Fotokémiai lebontás: számos herbicid esetében a napfény hatására molekuláris átalakulás történik, ami hatásvesztést idéz elő. Az átalakulás az alábbi egyensúlyi reakciók szerint megy végbe:

A reakciókhoz tartozó egyensúlyi állandók (standard körülmények között):

Ha a foszfátion valamely negatív töltésű oxigénatomjához kation csatlakozik, foszfátok keletkeznek. gyógyszerek) természetű allergének hatására szabadul fel, és változó súlyosságú allergiás reakciót indít el. A hidrogénezési reakciók többségénél azonban katalizátor hiányában a reakció sebessége elhanyagolhatóan kicsi. Hidrogéngázzal ammóniává egyensúlyi reakcióban egyesül megfelelő körülmények között (magas hőmérséklet és nyomás, katalizátor alkalmazása). Ennek hatására addig nő az anyag hőmérséklete, ameddig el nem éri az olvadáspontot. A polgári átalakulás hatására viszont rohamos fejlődésnek indult. Az alkimista lerajzol egy alkimistakört, ami a reakciót vezérli. Az áramlásba helyezett test közelében a közeg sebessége általában nő. A Condorcet-módszer használata - a jelenleg használt plurális módszerekkel ellentétben - a politikai kultúrát a megegyezésre való törekvés irányába tolja el. Az elektrolízis elektrolitok oldatában vagy olvadékában elektromos áram hatására végbemenő kémiai átalakulás. Ami önreferens állítás. Elizabeth Sarah ellenében támogatni kezdte ezt az érzést, ami ennek hatására a nő rögeszméjévé válik. A tiofén ilyen reakciókban nem vesz részt. Reakciókban kevésbé vesz részt. Diels–Alder-reakciókban mint dienofil vesz részt. Az ezen található elektronok vesznek részt a kémiai reakciókban. A heparin allergiás és anafilaxiás reakciókban is részt vesz. Mivel a polimer reakcióképes része általában a kettős kötés, a butilkaucsuk sokkal kevésbé vesz részt kémiai reakciókban, mint a legtöbb kaucsuk. Az emberi ADCC reakciókban általában IgG vesz részt mint antitest. A szénatomok negyedik vegyértékelektronja nem vesz részt kémiai kötések kialakításában. Melyik állítás a valószínűbb? Ma már csak reagensként vagy köztitermékként használják szerves kémiai reakciókban. A tiol-csoport miatt redoxi reakciókban könnyen részt vesz, ezért antioxidáns tulajdonságokkal rendelkezik. Bázikus tulajdonságát használják különböző kémiai reakciókban. Ko-szubsztrátként fontos szerepe van olyan oxidációs reakciókban, melyekben molekuláris oxigén is részt vesz. Vajon melyik a helyes út? Az illatszeriparban, valamint kémiai reakciókban köztitermékként alkalmazzák. Így a „csak” édes íz mellett új aromák is megjelennek: a hő hatására ugyanis a cukor karamellizálódik, és Maillard-reakciókban is részt vesz. A propántiolt gyomirtóként, szagosítóanyagként, valamint kémiai reakciókban köztitermékként alkalmazzák. Az, hogy egy elem milyen mértékben vesz részt ilyen típusú reakciókban, az Ellingham-diagram felhasználásával megjósolható. Nyilván abból, hogy melyik a kevésbé gyenge érvelés, még nem derül ki, hogy melyik helyes álláspont. Katalizátor

A katalizátor a kémiában olyan anyag, ami úgy gyorsít fel egy kémiai reakciót, hogy ő maga annak során nem változik meg maradandóan. Az együttműködésben csak Magyarország és Lettország kormánya nem vesz részt. A xenonnak mind a nyolc vegyértékelektronja részt vesz az oxigénnel alkotott kémiai kötésben. Dietil-éteres oldatát igen aktív katalizátorként használják a szerves kémiai reakciókban. Kimutatta, hogy a kémiai reakciókban csak az anyagok egész adagjai vehetnek részt, és ebből a következő megállapításokra jutott:

A reakcióban kölcsönösen részt vevő mennyiségek meghatározására új paramétert vezetett be: az elemek atomsúlyát. Reakciósebesség

A kémiai reakciókban a kiindulási anyagok (reagensek) termékek képződése közben reagálnak. A katalizátor és a reagáló anyag kölcsönhatása következményeként az aktiválási energia és a reakcióút egyaránt csökken, ezáltal a kémiai reakció felgyorsul. Aktiválási energia

Aktiválási energiának (jelölése: E) nevezzük azt a minimális energiát, ami (pl. Melyik állítás a valószínűbb? Ő tette a katalízissel kapcsolatos első felismeréseket is, megállapítva, hogy a katalizátornak a kémiai egyensúlyra nincsen hatása, az csak a reakciósebességet növeli meg, mert csökkenti az aktiválási energiát. Az élő szervezetekben az enzimek az aktiválási energiát csökkentve teszik lehetővé a biokémiai folyamatokat. Vajon melyik a helyes út? Látható, hogy akár a hőmérsékletet növeljük, akár az aktiválási energia csökken (például katalizátor használata miatt), a reakció sebessége megnő. Az anyatej a fertőzések gyakoriságát és időtartamát egyaránt csökkenti. Mint minden katalizátor, a reakciósebesség növelését az aktiválási energia csökkentésével érik el, azáltal, hogy a reaktánsok speciális elrendezésével új reakcióutakat nyitnak meg. A kéntartalom az autók esetében a katalizátor élettartamát csökkenti drasztikusan, illetve környezetvédelmi szempontból is nagyon káros. A célja emellett egy állítás alátámasztása, növeli, vagy csökkenti egy kijelentés elfogadhatóságát. kozmikus energiát (prána, csi) egyaránt használhatja. A passzívház a tökéletes hőszigeteléssel csökkenti radikálisan a fűtési energiát és ezért tekinthető környezetbarátnak. Nyilván abból, hogy melyik a kevésbé gyenge érvelés, még nem derül ki, hogy melyik helyes álláspont. Noha ez a hatás a nagy aktiválási energiát igénylő reakciók esetén várhatóan elhanyagolható mértékű, a viszonylag kis aktiválási gáttal rendelkező reakciók esetén jelentősebb tényezővé válik, mivel az alagúthatás valószínűsége a gát magasságának csökkenésével megnő. Mindkét ejtésmód – a megkülönböztető és a nem megkülönböztető – egyaránt helyes és elfogadott. Az összefüggés értelmében a párkeltéshez szükséges "ΔE" energiát a kicsi "Δt" idő erejéig a vákuumtól is kölcsönözheti a keltett pár, így létrejöttük bizonyos valószínűséggel az aktiválási energiát el nem érő esetben is lehetséges. Attól függetlenül, hogy melyik állítás igaz, Burgoyne saratogai veresége és fegyverletétele végletesen megváltoztatta a háború erőviszonyait. Sőt a szoptatás egyaránt csökkenti a mellrák későbbi kialakulásának esélyét. A valószínűségszámítással foglalkozó matematikusok különféle érveket hoztak fel, hogy melyik eredmény a helyes. A martenzit fázis növekedése nagyon kevés termikus aktiválási energiát igényel, mivel a reakció egy diffúziómentes átalakulás, amely az atompozíciók finom, de gyors átrendeződését eredményezi. Fontos, hogy folyamatosan pótoljuk az út közben elvesztett energiát, ami lényeges a szervezet hőháztartásának helyes működéséhez. Marx bebizonyítja, hogy ez az állítás nem igaz, mivel a sikeres sztrájkot követő béremelés csupán a tőkés profitját csökkenti. Az ellenőrzőpontokon úgynevezett "tévesztőbóják" is előfordulhatnak, melyek a tájékozódási készség pontosabb mérésére szolgálnak, hiszen ezen pontok közül kell eldönteni, hogy melyik a helyes bója és melyik a tévesztő. Ez csökkenti a hajtásához szükséges energiát, mert részei csak kevés ponton mozdulhatnak el egymáshoz képest. A tojáshozam nyilván a helyes takarmányozástól és annak minőségétől függ. Van a tiszta anyagoknak azonban néhány olyan sajátsága, amelynek az értéke független a másik komponens anyagi minőségétől, kizárólag annak a koncentrációjától (vagyis a kétféle anyag részecskeszámának az arányától) függ. A katalízis aktivitása, a reakciósebesség megnövekedése függ továbbá a katalizátor kémiai és fizikai minőségétől is, kivételesen jó katalizátoroknak számítanak egyes fémek (pl. a reakció sebessége a kiindulási anyag koncentrációjától függ. Az inzulinreceptorok sűrűsége az inzulin koncentrációjától függ. Melyik állítás a valószínűbb? A homokkő színe az elegyrészek minőségétől függ. Ebből levonhatta azt a következtetést, hogy a fagyáspontcsökkenés (ugyanolyan oldószerben) a koncentrációtól és nem az oldott anyagok minőségétől függ. A fennmaradás függ még az agyag minőségétől is. Színe elsősorban a koncentrációjától függ és világossárgától sötétbarnáig bármilyen lehet. Az alvadásgátló hatás függ az AT III és a fibrinogén koncentrációjától. Vajon melyik a helyes út? Mérete, minősége, összetétele alapvetően függ az alapanyagának minőségétől. A nugát állaga erősen függ a felhasznált anyagok fajtájától, minőségétől és az elkészítés módjától, széleskörűen alkalmazzák különféle csokoládékban és egyéb édességekben is. Reakciósebesség

A kémiai reakciókban a kiindulási anyagok (reagensek) termékek képződése közben reagálnak. A reakciókat a reagáló anyagok és a végtermékek szabadentalpiája hajtja. A megépítés sebessége függ a mélységtől és a talaj minőségétől. A disszociáció mértéke a só kémiai természetétől és az oldatbeli koncentrációjától függ. A katódos áramkihasználás egyébként függ az alkalmazott idegen savtól és annak koncentrációjától. A gazdálkodás humán oldala is az emberközi kapcsolatok minőségétől függ. A szálak vékonyságától és a fonat minőségétől függ a kalap értéke. A kapott masszázs függ a mikrogörgő minőségétől, annak méretétől és fajtájától. Kifejlődésének ideje a táplálék mennyiségétől, minőségétől, nedvességtartalmától és a hőmérséklettől függ. Megjegyzendő, hogy ha formula_5 az elektrontömeg, az formula_6 plazmafrekvencia csak az elektronok koncentrációjától (formula_3) és a fizikai állandóktól függ. Szerinte az, hogy valami méreg nem csak az anyag minőségétől, hanem főleg az anyag mennyiségétől függ. Így exoterm reakció esetén (melyre a Δ"H" standardentalpia változás negatív) "K" csökken a hőmérséklet növelésével, de endoterm reakciónál (amikor Δ"H" pozitív) "K" a hőmérséklet emelésével nő. A kémiai reakciók – és általában az atomok, a molekulák mozgásával összefüggő folyamatok – sebessége nő a hőmérséklet növelésével. p"K" értéke függ a hőmérséklettől, ez kvalitatíven a Le Chatelier-elv alapján magyarázható: ha a reakció endoterm, a p"K" értéke a hőmérséklet növelésével csökken, míg exoterm reakció esetén ennek a fordítottja érvényes. Tapasztalat szerint minden anyag gőznyomása exponenciálisan nő a hőmérséklet növelésével. Ez a folyamat lehet exoterm vagy endoterm, a kiinduló magok atomtömegeitől függően. Melyik állítás a valószínűbb? Az illók mennyisége csökken a hőmérséklet növekedésével (mert az illók oldódása exoterm folyamat), és általában nő a nyomás növekedésével. Bevezette az exoterm és endoterm reakciók fogalmát és újra felfedezte a baktériumok szerepét a talaj nitrogén-megkötésében. Egy reakció felszabadíthat, illetve elnyelhet energiát (ez alapján megkülönböztetünk "exoterm" illetve "endoterm" reakciókat). A hőmérséklet növelésével vörös eltolódás tapasztalható. Mivel ezek a reakciók exoterm folyamatok, ezért mindig megvalósíthatóak alacsony hőmérsékleteken is. a nitrátok) bomlása endoterm (hőelvonással jár) míg például a perklorátok bomlása exoterm folyamat (hőfejlődéssel jár). Az autoklávban a nyomás növelésével együtt növekszik a hőmérséklet is. Telített gőzök esetén fojtásnál a hőmérséklet csökken és a fajlagos gőztatalom nő. A hatásfok a kompresszióviszony növelésével nő, a formula_7 növelésével csökken. A Hammond-elv tehát az endoterm reakciókra termékszerű, az exoterm reakciókra reaktánsszerű átmeneti állapotot jósol. A hőmérséklet növelésével több SmB jön létre. Az objektív átmérőjének a növelésével a felbontóképesség is nő. A sztiroltartalom növelésével nő a fajsúlya. Vajon melyik a helyes út? Nyilván abból, hogy melyik a kevésbé gyenge érvelés, még nem derül ki, hogy melyik helyes álláspont. A szárnyszelvények többsége olyan, hogy az állásszögük növelésével nő a felhajtóerő is, és kisebb mértékben a légellenállás is. A fázistranszfer katalízis arra a jelenségre utal, hogy fázistranszfer katalizátor hozzáadásának hatására nő a reakciósebesség. Az extrudátum általában olyan melegen lép ki az extruderből, amely még éppen megengedhető anélkül, hogy tönkremenjen (a gyártási volumen növelésével nő a kilépő hőmérséklet). Összefoglalva a hőmérséklet és a nyomás szerepét: hőmérséklet növelés vagy nyomás csökkenés hatására a lejátszódó folyamatok:

Hőmérséklet csökkenés, vagy nyomás növekedés hatására lejátszódó folyamatok: