Melyik állítás igaz? Cink-szulfát-oldatba rézlemezt téve…
nem történik kémiai változás. a cink válik ki. a réz oxidálódik. kén-dioxid gáz fejlődik. a víz bomlik.
A B C D E
Cink-szulfát

A cink-szulfát a cink kénsavval alkotott sója, szulfátja. A ¬"A" állítás akkor igaz, amikor az "A" állítás nem igaz, és akkor nem igaz, amikor az "A" állítás igaz. Ekkor ezüst válik ki, a cink pedig oldatba kerül cink-klorid alakjában. Változás azonban nem történik. Tiszta cink-szulfát előállítható tiszta cinkből kénsavval. A cink-szulfát iparilag a legjelentősebb cinksó. A reaktáns molekulák közötti ütközés hatására vagy megy végbe kémiai reakció, vagy nem történik változás. Később kiderült, az állítás nem igaz. Cink-szulfát oldatot használnak cinkbevonatok galvanizálással történő előállításakor. A litopon bárium-szulfát és cink-szulfid keveréke. Melyik állítás a valószínűbb? A művelet eredménye abban az esetben igaz, amikor A állítás és B állítás is igaz, vagy amikor sem az A sem a B állítás nem igaz. Bárium-szulfid és cink-szulfát cserebomlási reakciójával állítják elő. A Daniell-elem elektródjai ugyanazok, mint amiket a Volta-elemben alkalmaznak, azzal a különbséggel, hogy a cinkből (Zn) készített elektród hígított kénsavban, azaz cink-szulfát (ZnSO) oldatba, míg a réz elektród rézgálic (CuSO) oldatba merül, egymástól független üvegedényben. Történet szempontjából nem történik érdemi változás. Attól függetlenül, hogy melyik állítás igaz, Burgoyne saratogai veresége és fegyverletétele végletesen megváltoztatta a háború erőviszonyait. Melyik az igaz? Vas-szulfát (egyértelműsítő lap)

A vas-szulfát a következő két kémiai vegyületet jelentheti: Az állítás, miszerint Parker soha nem tanult zenét, egyszerűen nem igaz. Fizikai változások

Azokat a változásokat, amelyek során az anyag szerkezete megváltozik, kémiai összetételében azonban nem történik változás, fizikai változásnak nevezzük. Egy állítás és tagadása nem lehet egyszerre igaz (ellentmondásmentesség elve). Ha az erősebb állítás igaz, igaz a gyengébb is. A bárium-szulfáttal kevert cink-szulfid a "litopon", ami a bárium-szulfid és a cink-szulfát cserebomlási reakciójában képződik. Idővel azonban változás történik. Az egyszerűbb esetben- térben nem, csak időben történik változás. Ekkor ezüst válik ki, a cink pedig oldatba kerül cink-klorid alakjában. Cink-szulfát

A cink-szulfát a cink kénsavval alkotott sója, szulfátja. A cink-szulfát iparilag a legjelentősebb cinksó. Tiszta cink-szulfát előállítható tiszta cinkből kénsavval. A litopon bárium-szulfát és cink-szulfid keveréke. Cink-szulfát oldatot használnak cinkbevonatok galvanizálással történő előállításakor. Bárium-szulfid és cink-szulfát cserebomlási reakciójával állítják elő. Reakcióba lép klórral és jóddal, a reakciók során a cink halogénvegyületei (cink-klorid, cink-jodid) keletkeznek és kén válik szabaddá. Pozitívabb fémek (vas, ón, cink) hatására redukálódik, antimon válik ki. A bárium-szulfáttal kevert cink-szulfid a "litopon", ami a bárium-szulfid és a cink-szulfát cserebomlási reakciójában képződik. Cink-szulfid

A cink-szulfid a cink kénnel alkotott vegyülete, szulfidja. Cink-acetát

A cink-acetát a cink ecetsavas sója, a képlete Zn(OCCH). Cink-oxid

A cink-oxid (képlete ZnO) a cink oxigénnel alkotott vegyülete, oxidja. Cink

A cink egy fémes elem, átmenetifém. Cink-klorid

A cink-klorid (régi magyar nevén horganyhalvag) a cink klórral alkotott vegyülete, kloridja. A Daniell-elem elektródjai ugyanazok, mint amiket a Volta-elemben alkalmaznak, azzal a különbséggel, hogy a cinkből (Zn) készített elektród hígított kénsavban, azaz cink-szulfát (ZnSO) oldatba, míg a réz elektród rézgálic (CuSO) oldatba merül, egymástól független üvegedényben. Az ezüstnél pozitívabb fémek (például higany, réz, vas, cink, alumínium) hatására ezüst válik ki belőle. A CA enzimek a cink közé tartoznak: cink iont tartalmaznak. Cinkpatina

A cinkpatina a cink (elterjedtebb nevén horgany) felületén kialakuló bázikus cink-karbonátokból és cink-oxidból felépülő vékony, hártyaszerű réteg, amely meggátolja a cink további korrózióját. Előállítható cink-oxid vagy cink-karbonát ecetsavval való reakciója által. Cink-oxid, vagy ritkábban cink-karbonát sósavban való feloldásával állítják elő. 1–7% cink csak halványvörössé, 7–14% cink vöröses-sárgává, 14-17% cink pedig tiszta sárgává változtatja a vörösréz színét. cink, kén, korom). Cink (egyértelműsítő lap) Magyar Gyógyszerkönyvben három formában hivatalos:
A természetben a vízmentes cink-szulfát és a heptahidrátja is megtalálható ásványként. Cink-szulfát

A cink-szulfát a cink kénsavval alkotott sója, szulfátja. Réz-szulfát

A réz-szulfát (vagy réz(II)-szulfát, rézgálic, INN: copper sulfate) a réz egyik leggyakoribb vegyülete. A Daniell-elem elektródjai ugyanazok, mint amiket a Volta-elemben alkalmaznak, azzal a különbséggel, hogy a cinkből (Zn) készített elektród hígított kénsavban, azaz cink-szulfát (ZnSO) oldatba, míg a réz elektród rézgálic (CuSO) oldatba merül, egymástól független üvegedényben. Ekkor ezüst válik ki, a cink pedig oldatba kerül cink-klorid alakjában. További makro- és mikrotápanyagok: kálium-nitrát, kalcium-nitrát, magnézium-szulfát, vas, mangán, réz, cink, bór és nikkel. A réz-szulfát anhidrát, a réz-szulfát pentahidrát egyik rokon vegyülete, mivel csak annyiban különböznek, hogy a réz-szulfát anhidrát nem köt meg egyetlen vízmolekulát sem. A cink-szulfát iparilag a legjelentősebb cinksó. A kalkantit a réz-szulfát pentahidrátja. Míg a réz-szulfát pentahidrát színe kék, addig a réz-szulfát anhidrát színtelen, fehér (a cukorra hasonlít). Tiszta cink-szulfát előállítható tiszta cinkből kénsavval. Cink, réz, kadmium, higany stb. A ¬"A" állítás akkor igaz, amikor az "A" állítás nem igaz, és akkor nem igaz, amikor az "A" állítás igaz. Réz(II)-szulfát oldatához (Fehling I.) Melyik állítás a valószínűbb? A litopon bárium-szulfát és cink-szulfid keveréke. Réz-szulfát pentahidrát

A réz-szulfát pentahidrát a réz (vegyjele: Cu) kénsavval való reakciójából kilépő termék, amely mikor kikristályosodik, 5 vízmolekulát köt meg. A diszulfirám réz és cink kelátképző. Cink-szulfát oldatot használnak cinkbevonatok galvanizálással történő előállításakor. Az alumínium-szulfát, a alumínium-kálium-szulfát, az ammónium-szulfát, a réz-szulfát és a vas(III)-szulfát vizes oldata is savas kémhatású. Attól függetlenül, hogy melyik állítás igaz, Burgoyne saratogai veresége és fegyverletétele végletesen megváltoztatta a háború erőviszonyait. A réz-szulfát pentahidrát képlete CuSO x 5HO. Bárium-szulfid és cink-szulfát cserebomlási reakciójával állítják elő. : réz-szulfát reakciójával:

A CuI azonnal felbomlik réz(I)-jodiddá és elemi jóddá. Bányászat: réz, cink, arany, ezüst, vas, kőolajkitermelés. Az itt megtalált fémek: réz, cink, ezüst. Ha levegőn hevítik, cink-oxiddá alakul és kén-dioxid fejlődik. Ha kén jelenlétében hevítik, arzén-triszulfiddá alakul és kén-dioxid fejlődik. A folyamat során kén-dioxid fejlődik és sósav keletkezik. Ha halogén és kén jelenlétében hevítik, arzén-trihalogeniddé alakul és kén-dioxid fejlődik. Tömény kénsav bizmut(III)-szulfát és kén-dioxid keletkezése közben oldja. Cink-szulfát

A cink-szulfát a cink kénsavval alkotott sója, szulfátja. Levegőn hevítés hatására meggyullad, ekkor higanygőzök keletkeznek és kén-dioxid fejlődik. Hevítés hatására elbomlik, réz(II)-oxid keletkezik és kén-dioxid fejlődik. Ha a cink-klorid vizes oldatát hevítik, hidrogén-klorid gáz fejlődik, és bázisos cink-klorid (ZnOCl) marad vissza. Az aszteroida egy gipszmederben (kalcium-szulfát) zuhant le, így kén-dioxid tartalmú aeroszolok jöhettek létre. Kén-dioxid

A kén-dioxid (O) egy kémiai vegyület. cink, kén, korom). Króm(III)-vegyületekké alakul redukálószerek hatására, például kénsav jelenlétében kén-dioxid hatására króm(III)-szulfát keletkezik. Ekkor ezüst válik ki, a cink pedig oldatba kerül cink-klorid alakjában. Kén-hidrogénnel cink-szulfidot ad. Égésekor kén-dioxid keletkezik. Tiszta cink-szulfát előállítható tiszta cinkből kénsavval. A cink-szulfát iparilag a legjelentősebb cinksó. Dikén-dioxid

A dikén-dioxid, dimer kén-monoxid vagy SO dimer a kén egyik oxidja. A kén-dioxid savanhidridnek tekinthető. Kén-dibromid

A kén-dibromid mérgező gáz, képlete BrS. A hidrogén-szulfid és a kén-dioxid készségesen egyesül a fluorral, a kén-dioxid esetenként robbanással. Cink-szulfát oldatot használnak cinkbevonatok galvanizálással történő előállításakor. A litopon bárium-szulfát és cink-szulfid keveréke. A ¬"A" állítás akkor igaz, amikor az "A" állítás nem igaz, és akkor nem igaz, amikor az "A" állítás igaz. Cink-szulfát

A cink-szulfát a cink kénsavval alkotott sója, szulfátja. Ekkor ezüst válik ki, a cink pedig oldatba kerül cink-klorid alakjában. A cink-szulfát iparilag a legjelentősebb cinksó. Tiszta cink-szulfát előállítható tiszta cinkből kénsavval. A ¬"A" állítás akkor igaz, amikor az "A" állítás nem igaz, és akkor nem igaz, amikor az "A" állítás igaz. Melyik állítás a valószínűbb? A litopon bárium-szulfát és cink-szulfid keveréke. Cink-szulfát oldatot használnak cinkbevonatok galvanizálással történő előállításakor. A Daniell-elem elektródjai ugyanazok, mint amiket a Volta-elemben alkalmaznak, azzal a különbséggel, hogy a cinkből (Zn) készített elektród hígított kénsavban, azaz cink-szulfát (ZnSO) oldatba, míg a réz elektród rézgálic (CuSO) oldatba merül, egymástól független üvegedényben. Attól függetlenül, hogy melyik állítás igaz, Burgoyne saratogai veresége és fegyverletétele végletesen megváltoztatta a háború erőviszonyait. Víz hatására bomlik. Bárium-szulfid és cink-szulfát cserebomlási reakciójával állítják elő. Víz hatására bomlik, hidrolizál. A művelet eredménye abban az esetben igaz, amikor A állítás és B állítás is igaz, vagy amikor sem az A sem a B állítás nem igaz. Melyik az igaz? A bárium-szulfáttal kevert cink-szulfid a "litopon", ami a bárium-szulfid és a cink-szulfát cserebomlási reakciójában képződik. Víz hatására hevesen bomlik, hidrolizál. Ha az erősebb állítás igaz, igaz a gyengébb is. Ekkor nátrium-szulfát (glaubersó) és víz keletkezik. Az utóbbi állítás minden hangolásra igaz. Ha n = 2 az állítás igaz. Később kiderült, az állítás nem igaz. Tegyük fel, hogy "a"-ra igaz az állítás. Függetlenül attól, melyik elmélet igaz, IV. Festéskor a bőrt színét timsóból készült oldatba áztatták, és két-két bőrt egymás színére téve összevarrták.