U-alakú költségfüggvények mellett a kiinduló helyzetből a termelés növekedésével az átlagköltség csökken. Ebből arra következtethetünk, hogy ugyanebben a tartományban
biztosan nő a határköltség. a határköltség függvény az átlagköltség függvény alatt halad. biztosan csökken az átlagos változó költség is. a határköltség és az átlagos változó költség azonos irányba változik.
A B C D
Ebből arra következtethetünk, hogy a galaxisok szuperhalmazokat alkotnak. A kockázat az életkorral nő, a terhességek számának növekedésével viszont csökken. Ebből arra következtethetünk, hogy a falképek is 1007 körül készültek. Technikailag szemléltetve a fedezeti pont az átlagköltség-görbe (AC) minimumpontja (formula_1) vagyis az a pont (formula_2), ahol

Matematikailag megmutatható, hogy a tárgyalt pont megegyezik a határköltség-görbe (MC) és az átlagköltség-görbe (AC) metszéspontjával, vagyis azzal a ponttal (formula_2), ahol

Mint az az átlagköltség definíciójából látható, a pont meghatározásában a modell szerint figyelembe kell venni a termelés során felmerülő változó költségek mellett az állandó költségeket is. A periódusos rendszerben az elektronegativitás értéke a főcsoportszám növekedésével (balról jobbra) nő, a periódusszám növekedésével (föntről lefelé) csökken. Ebből az információból nem következtethetünk sem arra, hogy Paul nem francia állampolgár, sem arra, hogy az. Az illók mennyisége csökken a hőmérséklet növekedésével (mert az illók oldódása exoterm folyamat), és általában nő a nyomás növekedésével. A C-tartalom növekedésével nő szilárdságuk és keménységük, de csökken szívósságuk. Ebből következtethetünk arra, hogy Pusztaföldvár határában látható kettős sáncrendszer (földvár), az ún. A dardánokat már a kádesi csata leírásaiban is emlegették; ebből arra következtethetünk, hogy II. A mélység növekedésével a vastartalom egyre csökken, míg a neutronok aránya ennek megfelelően nő. Többek között ebből is következtethetünk arra, hogy nagy számban léteztek magánkönyvtárak is. Sokszor kitalált szavakat is használnak, ebből következtethetünk arra, hogy a sérülés a fogalmak használatában okoz problémát. Ebből arra következtethetünk, hogy az így szerzett információ követése sok esetben költségesebb, mint önállóan kutatni. Vezetőképességük a hőmérséklet növekedésével csökken. Az aktinoidák mérete a rendszám növekedésével csökken. Ebből következtethetünk arra, hogy valamennyi személyiségi jog, a törvényben nem nevesítettek is jogi védelem alatt állnak. A tér közepét másfajta kőlapokkal fedték le, ebből arra következtethetünk, hogy a teret két részletben burkolták le. A sebesség növekedésével a nyílásszög csökken. A hőmérséklet a magasság növekedésével csökken. Emlékeztetünk arra, hogy az f(u,u,…,u) alakú kifejezéseket, ahol f∈F függvényjel, a nyelv feletti termeknek (függvénykifejezéseknek) nevezzük. A módszer előnye, hogy a betűk számának növekedésével rohamosan csökken az esély. Ebből következően elektromos vezetőképessége is csökken, vagyis nő az ellenállása. Utóbbi tartományban más emlékei is vannak a csapatnak, amiből arra következtethetünk, hogy már jóval előbb ott volt. Az elemek atomsugara a periódusokban a rendszám növekedésével az alkálifémektől kezdve a nemesgázokig általánosan csökken, a csoportokon belül pedig nő. Átlagköltség

Átlagköltség alatt a mikroökonómiai termeléselméletben egy „átlagos” jószágegység kibocsátásának költségét értjük. Az átlagköltség jele AC az angol "average cost" (átlagköltség) kifejezés alapján. Technikailag szemléltetve a fedezeti pont az átlagköltség-görbe (AC) minimumpontja (formula_1) vagyis az a pont (formula_2), ahol

Matematikailag megmutatható, hogy a tárgyalt pont megegyezik a határköltség-görbe (MC) és az átlagköltség-görbe (AC) metszéspontjával, vagyis azzal a ponttal (formula_2), ahol

Mint az az átlagköltség definíciójából látható, a pont meghatározásában a modell szerint figyelembe kell venni a termelés során felmerülő változó költségek mellett az állandó költségeket is. Az inverz függvény folytonosságára a következő esetekben következtethetünk. (Versenyzői piacon a kínálati függvény egybeesik a határköltség görbéjével.) Inverz függvény

A matematikában valamely függvény (vagy leképezés) "inverzén" („megfordításán”) azt a relációt értjük, amely által az eredeti függvény kiinduló adataiból nyert eredményekből (a képelemekből) visszanyerhetőek a kiinduló adatok. Ekkor az "u" függvény középértéke: Ehhez azt kell még kikötni, hogy az "f" függvény értelmezési tartománya tartalmazza az "u" függvény képhalmazát. Kétváltozós avagy bináris művelet egy A → A alakú függvény, azaz az A-n értelmezett kétváltozós A×A → A alakú függvény. parciális-) függvény differenciálható az "u" helyen. Mivel az Andrica-függvény értéke "n" növekedésével aszimptotikusan csökken, nagy "n"-eknél egyre nagyobb prímhézagra van szükség a különbség növeléséhez. Ebből arra következtethetünk, hogy a galaxisok szuperhalmazokat alkotnak. A differenciál mátrixa a J(u)=∂f(u) Jacobi-mátrix lesz, ahol f függvény az "f":Rformula_33R függvény i-edik komponensfüggvénye. Exponenciális függvény

Az exponenciális függvény az egyik legfontosabb függvény a matematikában. Példaként az formula_12 függvényt az origó körüli körön integrálva (kihasználva, hogy formula_13 
Ebből megkapható, hogy egy formula_15 alakú függvény, ahol formula_16 tetszőleges, analitkus függvény, formula_17 pólust tartalmazó zárt görbére vett integrálja az analitikus függvény formula_17 pont-beli értékét adja. Harmonikus függvény

A komplex analízisben, az elméleti fizikában és a sztochasztikus folyamatok elméletében egy harmonikus függvény kétszer folytonosan differenciálható "U" → R függvény, ahol "U" az R nyílt halmaza, ami eleget tesz az

Laplace-egyenletnek a teljes "U" halmazon. Ekkor az előbbi parciális függvény "u"-beli deriváltját az "f" függvény "x" szerinti parciális deriváltjának nevezzük. Egy másik szemléletes megfogalmazás, hogy akkor konvex egy függvény, ha érintője mindenütt a függvénygörbe alatt halad. vagyis, azt mondhatjuk, hogy két függvény szorzatának deriváltja az egyik függvény deriváltjának és a másik függvény szorzatának, valamint az egyik függvény és a másik függvény deriváltjának szorzatának összegével egyenlő. Az egyik legegyszerűbb függvény a lineáris függvény. Ebből következik, hogy az

határértékkel definiált exponenciális függvény differenciálható a teljes komplex számsíkon. Ebből arra következtethetünk, hogy a falképek is 1007 körül készültek. Ebből az információból nem következtethetünk sem arra, hogy Paul nem francia állampolgár, sem arra, hogy az. avagy, két függvény hányadosának deriváltján "(a két függvény szorzatának deriváltjából kiindulva)" az egyik függvény deriváltjának és a másik függvény szorzatának, valamint az egyik függvény és a másik függvény deriváltjának szorzatának különbségének és a második függvény négyzetének hányadosával egyenlő. Legyen "f" függvény az a függvény, ami V\{"u","v"} minden csúcsát magába viszi át, a maradékot pedig az új "w" csúcsba. Az átlagköltség definícióját – a változó költség (VC) és az állandó vagy fix költség (F) definícióját felhasználva – a következőképpen alakíthatjuk át:

formula_3

A jobb oldal első tagját "átlagos változó költségnek" nevezhetjük és AVC-vel jelöljük; a második neve "átlagos fix költség", jele AFC. Az alkalmazkodás az életkor növekedésével csökken. Az aktinoidák mérete a rendszám növekedésével csökken. A fluortartalom növekedésével mérgező hatásuk is csökken. Vezetőképességük a hőmérséklet növekedésével csökken. A sebesség növekedésével a nyílásszög csökken. A hőmérséklet a magasság növekedésével csökken. Ez a tényező J növekedésével csökken. A módszer előnye, hogy a betűk számának növekedésével rohamosan csökken az esély. A vízmélység növekedésével a sebesség fokozatosan csökken. Vízben való oldhatósága csökken a hőmérséklet növekedésével. A dohányosok aránya általában csökken az oktatásban eltöltött évek növekedésével. Az alagúteffektus hatékonysága a potenciálgát szélessége mellett az alagutazó részecske tömegének, illetve a potenciálgát magasságának növekedésével csökken. A molekulák stabilitása nem csökken a szénatomszám növekedésével. A folyadékok viszkozitása exponenciálisan csökken a hőmérséklet növekedésével. Az apertúra szűkítésekor a mélységélesség növekedésével együtt a tárgysík élessége csökken. A kockázat az életkorral nő, a terhességek számának növekedésével viszont csökken. Az éves átlagos csapadékmennyiség keletről nyugatra csökken. Ebből arra következtethetünk, hogy a falképek is 1007 körül készültek. Az 1960-as évek óta a nemzeti termelés egyre csökken. Egyjószágos modellben az átlagköltség az összköltség és a kibocsátás hányadosaként határozható meg:

formula_4

Beszélhetünk "átlagos" (fajlagos) "változó költségről" és "átlagos" (fajlagos) "fix költségről" is. Ebből arra következtethetünk, hogy a galaxisok szuperhalmazokat alkotnak. A tengerszinttől mért magasság növekedésével a levegő nyomása csökken. Bernoulli törvénye értelmében a sebesség növekedésével a nyomás csökken. A számnevek gyakorisága a számok értékének növekedésével fokozatosan csökken. Az átlagköltség definícióját – a változó költség (VC) és az állandó vagy fix költség (F) definícióját felhasználva – a következőképpen alakíthatjuk át:

formula_3

A jobb oldal első tagját "átlagos változó költségnek" nevezhetjük és AVC-vel jelöljük; a második neve "átlagos fix költség", jele AFC. Technikailag szemléltetve a fedezeti pont az átlagköltség-görbe (AC) minimumpontja (formula_1) vagyis az a pont (formula_2), ahol

Matematikailag megmutatható, hogy a tárgyalt pont megegyezik a határköltség-görbe (MC) és az átlagköltség-görbe (AC) metszéspontjával, vagyis azzal a ponttal (formula_2), ahol

Mint az az átlagköltség definíciójából látható, a pont meghatározásában a modell szerint figyelembe kell venni a termelés során felmerülő változó költségek mellett az állandó költségeket is. Ebből arra következtethetünk, hogy a galaxisok szuperhalmazokat alkotnak. Egyjószágos modellben az átlagköltség az összköltség és a kibocsátás hányadosaként határozható meg:

formula_4

Beszélhetünk "átlagos" (fajlagos) "változó költségről" és "átlagos" (fajlagos) "fix költségről" is. A termeléselméletben feltételezzük, hogy hosszú távon a vállalatok minden általuk felhasznált termelési tényező mennyiségét meg tudják változtatni; ebből azonban következik, hogy hosszú távon nem létezik állandó költség (így természetesen átlagos fix költség sem), az átlagos változó költség pedig minden kibocsátási szinten egyenlő az átlagköltséggel. Átlagköltség

Átlagköltség alatt a mikroökonómiai termeléselméletben egy „átlagos” jószágegység kibocsátásának költségét értjük. Tehát az átlagköltség felírható az átlagos változó költség- és az átlagos fix költségfüggvény összegeként:

formula_4


Azok a javak, amelyeknek az ára kisebb az átlagos változó költségüknél, „annyira negatív profitot” eredményeznek, hogy a vállalatnak már rövid távon is érdemes leállítania a jószág kibocsátását (vagyis kilépnie az iparágból), mert ez még mindig kisebb költséggel jár a számára, mint az, ha továbbra is veszteségesen termelne. Határköltség

A határköltség a mikroökonómiai termeléselméletben egy „nagyon kicsi” pótlólagos jószágegység kibocsátásából eredő költség. Ebből arra következtethetünk, hogy a falképek is 1007 körül készültek. Ebből az információból nem következtethetünk sem arra, hogy Paul nem francia állampolgár, sem arra, hogy az. Több okból is felmerülhet az igény arra, hogy a vállalat költségfüggvényeit (összköltség, változó költség stb.) Ebből következtethetünk arra, hogy Pusztaföldvár határában látható kettős sáncrendszer (földvár), az ún. Ebből arra következtethetünk, hogy a Marco Polo, Ibn Battúta és más korabeli írók már egy régebb óta kifejlesztett, ezért azóta keveset változó hajótípust írtak le. A dardánokat már a kádesi csata leírásaiban is emlegették; ebből arra következtethetünk, hogy II. Az árbevétel és az összes változó költség különbsége a fedezet. Ebből arra következtethetünk, hogy az így szerzett információ követése sok esetben költségesebb, mint önállóan kutatni. Az aktinoidák mérete a rendszám növekedésével csökken. Többek között ebből is következtethetünk arra, hogy nagy számban léteztek magánkönyvtárak is. Az alkalmazkodás az életkor növekedésével csökken. Ebből a "kényszerű" helyzetből következik, hogy neológ vallási vezetők lettek, és a neológiát a saját hátterük és értékítéletük szerint, orthodox irányba fejlesztik. A módszer előnye, hogy a betűk számának növekedésével rohamosan csökken az esély. Emlékeztetünk arra, hogy az f(u,u,…,u) alakú kifejezéseket, ahol f∈F függvényjel, a nyelv feletti termeknek (függvénykifejezéseknek) nevezzük. Sokszor kitalált szavakat is használnak, ebből következtethetünk arra, hogy a sérülés a fogalmak használatában okoz problémát. Ebből arra következtethetünk, hogy "A makrancos hölgy" valamikor Shakespeare Londonba érkezése után (1590) és 1594 között íródhatott. Az alagúteffektus hatékonysága a potenciálgát szélessége mellett az alagutazó részecske tömegének, illetve a potenciálgát magasságának növekedésével csökken.