Tegyük fel, hogy a jövedelemrugalmasság mérőszáma az A jószág esetében negatív előjelű. Emiatt az alábbi állítások közül melyik lesz igaz az A jószágra?
Az A jószág alacsonyrendű jószág. Az A jószág összhaszon függvénye csökkenő függvény. Az A jószág fogyasztása a jövőben biztosan csökkenni fog. Az A jószág mennyisége nem lehet szűkös.
A B C D
Két jószág esetében akkor beszélünk tökéletes helyettesítésről, ha valamennyi 1. jószág pontosan ugyanannyit ér a fogyasztó számára, mint valamennyi 2. jószág. Legyen az "a" jószág az ármérce (numéraire), vagyis mérjük a többi jószág árát "a" egységében. Az összes jószág elpusztult. Írjuk fel ezeket az árak függvényében:

formula_9

Látható, hogy bármely jószág keresletét, illetve kínálatát "minden más jószág" ára befolyásolja. Ha formula_1 pozitív, akkor az egyik jószág kereslete nő a másik jószág árának emelkedésekor; ilyenkor "helyettesítő javakról" beszélünk, mert ez a folyamat annak lehet a következménye, hogy a másik jószág korábbi vásárlói az árnövekedés hatására áttérnek az egyik jószág fogyasztására. Egy jószág keresletének jövedelemrugalmassága sok információt hordoz a jószág tulajdonságairól. Az eredmény az adott jószág fölöslege. Ennek alapvetően két oka van:

A keresleti függvény negatív meredekségű, ha az általunk vizsgált jószág "közönséges jószág," vagyis növelve az árat, a belőle keresett mennyiség csökken és fordítva. Információs jószág

Az információs jószág a kultúra-gazdaságtanban azokat a javakat jelöli, melyek piaci értékét információtartalmuk határozza meg. A jövedelemváltozáshoz hasonlóan itt is csak az egyik esetet, mégpedig az 1. jószág árnövekedését vesszük szemügyre, a másik három – az 1. jószág árcsökkenése, továbbá a 2. jószág áremelkedése és -csökkenése – hasonló változásokat eredményez. Fordított esetben, ha formula_1 negatív, a két jószág egymásnak "kiegészítője". 500 jószág elpusztult. Lényege, hogy egy jószág árának megváltozásakor a jószág keresletének megváltozása két hatás összege:

Az egyenlet névadója Jevgenyij Szluckij ukrán származású közgazdász. Egy jószág keresletének kereszt-árrugalmassága azt mutatja meg, hogy hány százalékkal változik a jószág kereslete ("D"), ha egy másik – konkrét – jószág ára "(p)" 1%-kal nő. A jószág ára és a belőle fogyasztott mennyiség közti összefüggést a jószág "keresleti görbéje" mutatja. Ebben az esetben a jószágkombinációkat ábrázolhatjuk egy derékszögű koordináta-rendszerben, amelynek egyik tengelye az 1. jószág, másik tengelye a 2. jószág mennyiségét reprezentálja. Ezzel a kis jószág, az orániai uralkodóház jelképévé vált. Ezek:


Egy jószág kínálatának árrugalmassága megmutatja, hogy az árának 1%-os növekedése a jószág eladói által kínált mennyiség hány százalékos változását idézi elő. Ha a különböző árszintek melletti optimális jószágkombinációkat kötjük össze egymással, a két jószág "ár-fogyasztási" vagy "ár-ajánlati görbéjét" kapjuk meg; ha pedig egyetlen jószág optimális mennyiségét rendeljük a különböző árakhoz, az eredmény a jószág "keresleti görbéje" vagy "keresleti függvénye" lesz. Kétjószágos modellben a fogyasztó indulókészletét így jelölhetjük: formula_36, ahol "ω" (ómega) az 1. jószág, "ω" a 2. jószág kiinduló mennyiségét jelenti. nyugalmazott jószág-kormányzó, táblabíró. Az újonnan kitenyésztett jószág kemény, szívós állat lett. Természetben az azzal terhelt jószág negyedrészének kihasítása által. Ha a vállalat az általa kínált jószág egységárát a vásárolt mennyiségnek, esetleg a jószág minőségének függvényeként szabja meg, akkor másodfokú árdiszkriminációt alkalmaz. Egy jószág keresletének árrugalmasságán a keresett mennyiség százalékos megváltozását értjük, ha a jószág ára 1%-kal nő. Ennek alapvetően két oka van:

A keresleti függvény negatív meredekségű, ha az általunk vizsgált jószág "közönséges jószág," vagyis növelve az árat, a belőle keresett mennyiség csökken és fordítva. Tegyük fel, hogy "H" egy valós változó nem csökkenő függvénye. Ha a különböző árszintek melletti optimális jószágkombinációkat kötjük össze egymással, a két jószág "ár-fogyasztási" vagy "ár-ajánlati görbéjét" kapjuk meg; ha pedig egyetlen jószág optimális mennyiségét rendeljük a különböző árakhoz, az eredmény a jószág "keresleti görbéje" vagy "keresleti függvénye" lesz. Jövedelemrugalmasság

Jövedelemrugalmasság alatt a mikroökonómiában az egyéni jövedelem ("m") valamely függvénye – többnyire a keresleti függvény – értékének %-os megváltozását értjük annak hatására, hogy a jövedelem 1%-kal nő. Legyen az "a" jószág az ármérce (numéraire), vagyis mérjük a többi jószág árát "a" egységében. Két jószág esetében akkor beszélünk tökéletes helyettesítésről, ha valamennyi 1. jószág pontosan ugyanannyit ér a fogyasztó számára, mint valamennyi 2. jószág. Írjuk fel ezeket az árak függvényében:

formula_9

Látható, hogy bármely jószág keresletét, illetve kínálatát "minden más jószág" ára befolyásolja. Tegyük fel, hogy "a"-ra igaz az állítás. Mindhárman arra a következtetésre jutottak, hogy egy jószág értéke a fogyasztójában keltett hasznosság függvénye. Ha formula_1 pozitív, akkor az egyik jószág kereslete nő a másik jószág árának emelkedésekor; ilyenkor "helyettesítő javakról" beszélünk, mert ez a folyamat annak lehet a következménye, hogy a másik jószág korábbi vásárlói az árnövekedés hatására áttérnek az egyik jószág fogyasztására. Az összes jószág elpusztult. Az eredmény az adott jószág fölöslege. Az "i"-edik jószág "határhaszna" a hasznossági függvény "i"-edik változója szerinti parciális deriváltjával egyenlő. Ha az formula_21 függvény "x" szerinti parciális deriváltját (az 1. jószág "határhasznát") formula_27-gyel, "x" szerinti parciális deriváltját (a 2. jószág határhasznát) pedig formula_28-vel jelöljük, a helyettesítési határarányra – a differenciálszámítás szabályai szerint – az alábbi összefüggésnek kell teljesülnie:

MRSformula_29

Optimális jószágkombinációnk a költségvetési halmaz azon pontjában vagy pontjaiban lesz, ahol a hasznossági függvény értéke, vagyis az "U" érték maximális. Tegyük fel hogy "k"-ig igaz az állítás. Tegyük fel, hogy az állítás igaz formula_20-ra. Fordított esetben, ha formula_1 negatív, a két jószág egymásnak "kiegészítője". A jövedelemváltozáshoz hasonlóan itt is csak az egyik esetet, mégpedig az 1. jószág árnövekedését vesszük szemügyre, a másik három – az 1. jószág árcsökkenése, továbbá a 2. jószág áremelkedése és -csökkenése – hasonló változásokat eredményez. Tegyük fel tehát, hogy az állítás igaz formula_4-ra. Ha elfogadjuk a hasznossági függvény konkavitására vonatkozó speciális feltevést, az egyben azt is eredményezi, hogy a vizsgált javak határhaszna a fogyasztott mennyiség csökkenő függvénye lesz. Ez azonban nem minden esetben van így; előfordulhat, hogy az egyik jószág esetében a fogyasztott mennyiség csökkenni fog. Információs jószág

Az információs jószág a kultúra-gazdaságtanban azokat a javakat jelöli, melyek piaci értékét információtartalmuk határozza meg. Lényege, hogy egy jószág árának megváltozásakor a jószág keresletének megváltozása két hatás összege:

Az egyenlet névadója Jevgenyij Szluckij ukrán származású közgazdász. Tegyük fel, hogy igazolni akarjuk, hogy az A kijelentés az összes természetes számra igaz. Egy jószág keresletének jövedelemrugalmassága sok információt hordoz a jószág tulajdonságairól. Ez azonban nem minden esetben van így; előfordulhat, hogy az egyik jószág esetében a fogyasztott mennyiség csökkenni fog. Legyen az "a" jószág az ármérce (numéraire), vagyis mérjük a többi jószág árát "a" egységében. Könnyen előfordulhat, hogy egy jószág fogyasztása hatással van egy másikéra. Ilyenkor ugyanis a két jószágot valamiféleképpen együtt fogyasztják, így a másik jószág áremelkedése miatt mindkettőjük kereslete csökkenni fog. Két jószág esetében akkor beszélünk tökéletes helyettesítésről, ha valamennyi 1. jószág pontosan ugyanannyit ér a fogyasztó számára, mint valamennyi 2. jószág. Előbbi esetében egyetlen személynek vagy egy jószág piacának, utóbbinál a teljes gazdaságnak a fogyasztása lehet vizsgálatok tárgya. Tegyük fel, hogy "a"-ra igaz az állítás. Írjuk fel ezeket az árak függvényében:

formula_9

Látható, hogy bármely jószág keresletét, illetve kínálatát "minden más jószág" ára befolyásolja. Ha formula_1 pozitív, akkor az egyik jószág kereslete nő a másik jószág árának emelkedésekor; ilyenkor "helyettesítő javakról" beszélünk, mert ez a folyamat annak lehet a következménye, hogy a másik jószág korábbi vásárlói az árnövekedés hatására áttérnek az egyik jószág fogyasztására. Így a teljes hatás előjele sem mondható meg egyértelműen; biztosan csak annyit tudunk, hogy normál jószág esetén mindkét hatás negatív, ezért a teljes hatás is az, vagyis "normál jószág árnövekedése minden esetben a belőle fogyasztott mennyiség csökkenését eredményezi." Lényege a következő: ha egy általunk fogyasztott jószág "normál jószág", vagyis – minden más tényező változatlansága mellett – a jövedelmünk ("m") emelkedésének hatására a belőle vásárolt mennyiség "(x)" is növekszik, akkor bizonyos, hogy az árának "(p)" emelkedésekor a belőle fogyasztott mennyiség csökkenni fog. Az összes jószág elpusztult. Ennek alapvetően két oka van:

A keresleti függvény negatív meredekségű, ha az általunk vizsgált jószág "közönséges jószág," vagyis növelve az árat, a belőle keresett mennyiség csökken és fordítva. Az eredmény az adott jószág fölöslege. Vagyis a jövedelem emelkedésének hatására az adott jószág kereslete is nőni fog, és fordítva. Fordított esetben, ha formula_1 negatív, a két jószág egymásnak "kiegészítője". Tegyük fel hogy "k"-ig igaz az állítás. Tegyük fel, hogy az állítás igaz formula_20-ra. Ha ugyanis egy jószág kínálata magasabb a keresleténél – ez a "túlkínálat" esete –, annak hatására a jószág eladói kénytelenek csökkenteni az árat, aminek következtében a keresett mennyiség emelkedni fog. A jövedelemváltozáshoz hasonlóan itt is csak az egyik esetet, mégpedig az 1. jószág árnövekedését vesszük szemügyre, a másik három – az 1. jószág árcsökkenése, továbbá a 2. jószág áremelkedése és -csökkenése – hasonló változásokat eredményez. Információs jószág

Az információs jószág a kultúra-gazdaságtanban azokat a javakat jelöli, melyek piaci értékét információtartalmuk határozza meg. Egy jószág keresletének jövedelemrugalmassága sok információt hordoz a jószág tulajdonságairól. Tegyük fel tehát, hogy az állítás igaz formula_4-ra. Tegyük fel, hogy igazolni akarjuk, hogy az A kijelentés az összes természetes számra igaz. Lényege, hogy egy jószág árának megváltozásakor a jószág keresletének megváltozása két hatás összege:

Az egyenlet névadója Jevgenyij Szluckij ukrán származású közgazdász. Ha formula_1 pozitív, akkor az egyik jószág kereslete nő a másik jószág árának emelkedésekor; ilyenkor "helyettesítő javakról" beszélünk, mert ez a folyamat annak lehet a következménye, hogy a másik jószág korábbi vásárlói az árnövekedés hatására áttérnek az egyik jószág fogyasztására. Legyen az "a" jószág az ármérce (numéraire), vagyis mérjük a többi jószág árát "a" egységében. Azt nem lehet megvásárolni, mert az nem valami szabadon adható-vehető jószág. Két jószág esetében akkor beszélünk tökéletes helyettesítésről, ha valamennyi 1. jószág pontosan ugyanannyit ér a fogyasztó számára, mint valamennyi 2. jószág. Írjuk fel ezeket az árak függvényében:

formula_9

Látható, hogy bármely jószág keresletét, illetve kínálatát "minden más jószág" ára befolyásolja. Tegyük fel, hogy "a"-ra igaz az állítás. Az összes jószág elpusztult. Ez azonban nem minden esetben van így; előfordulhat, hogy az egyik jószág esetében a fogyasztott mennyiség csökkenni fog. Az 1-es jószág "A" személy által fogyasztott mennyisége legyen formula_1, a 2-es jószág "A" által fogyasztott mennyisége formula_2, a "B" által fogyasztott jószágmennyiségek pedig hasonló elv szerint formula_3 és formula_4. Ennek alapvetően két oka van:

A keresleti függvény negatív meredekségű, ha az általunk vizsgált jószág "közönséges jószág," vagyis növelve az árat, a belőle keresett mennyiség csökken és fordítva. Az eredmény az adott jószág fölöslege. Tegyük fel hogy "k"-ig igaz az állítás. Tegyük fel, hogy az állítás igaz formula_20-ra. Az ingatlanok mindegyike és a szolgáltatások többsége nem forgalmazható jószág. Fordított esetben, ha formula_1 negatív, a két jószág egymásnak "kiegészítője". Az egyéni preferenciáktól függően ugyanazon jószág különböző hasznosságú lehet az eltérő fogyasztók számára. A jövedelemváltozáshoz hasonlóan itt is csak az egyik esetet, mégpedig az 1. jószág árnövekedését vesszük szemügyre, a másik három – az 1. jószág árcsökkenése, továbbá a 2. jószág áremelkedése és -csökkenése – hasonló változásokat eredményez. Tegyük fel tehát, hogy az állítás igaz formula_4-ra. Az 1. és 2. jószág termelése során az "A", illetve "B" számára rendelkezésre álló – szűkös – erőforrásokat (például a két fél munkaerejét vagy az általuk birtokolt tőkét) valamilyen módon meg kell osztani az 1-es és a 2-es jószág között. Információs jószág

Az információs jószág a kultúra-gazdaságtanban azokat a javakat jelöli, melyek piaci értékét információtartalmuk határozza meg. Lényege, hogy egy jószág árának megváltozásakor a jószág keresletének megváltozása két hatás összege:

Az egyenlet névadója Jevgenyij Szluckij ukrán származású közgazdász. Tegyük fel, hogy igazolni akarjuk, hogy az A kijelentés az összes természetes számra igaz. Egy jószág keresletének jövedelemrugalmassága sok információt hordoz a jószág tulajdonságairól. Előbbi esetében egyetlen személynek vagy egy jószág piacának, utóbbinál a teljes gazdaságnak a fogyasztása lehet vizsgálatok tárgya. Tegyük fel, hogy minden k < formula_5-ra igaz az állítás.