Melyik vegyület a leggyakoribb kiváltója a savas esők kialakulásának? 
Vas-oxid Ózon Kén-dioxid Alumínium-oxid
A B C D
Vas(II)-oxid

A vas(II)-oxid szervetlen vegyület, a vas egyik oxidja, képlete FeO. Leggyakoribb a vas-oxid és a mangán-oxid okozta elszíneződés. A légköri ózonnal történő további oxidációja kén-trioxidot eredményez, mindkét oxid jelentősen hozzájárul a savas esők keletkezéséhez. Gyengén savas vegyület. Vas(III)-oxid

A vas(III)-oxid a vas oxigénnel alkotott vegyülete, oxidja. Cézium-oxid

A cézium-oxid egy szervetlen vegyület. Gyengén savas, szilárd vegyület. Nátrium-oxid

A nátrium-oxid szervetlen vegyület, képlete NaO. Berillium-oxid

A berillium-oxid szervetlen vegyület, képlete BeO. Rubídium-oxid

A rubídium-oxid szervetlen vegyület, képlete RbO. A nitrogén és kiváltképpen a kén oxidjai a légkörben gyorsan hidrolizálva erős ásványi savakat hoznak létre; ez a savas esők kialakulásának legfőbb oka. Az összegyűlt kén később savas esők formájában lehullott. Ásványi savakban a kiizzított vegyület sokkal kevésbé oldódik, mint az alacsonyabb hőmérsékleten előállított vas(III)-oxid. Lítium-oxid

A lítium-oxid () szervetlen vegyület, a lítium oxidja. Különösen jelentős ez a hatás a savas esők megjelenése óta. Rosszul viseli a savas esők vagy a fenyőtelepítés miatti vízsavanyodást. A vegyület vizes oldata savas kémhatású. Irídium(IV)-oxid

Az irídium(IV)-oxid egy vegyület. A SeO savas oxid, vízben oldva szelénsav keletkezik. Az iparosodott területeke jellemzőek a savas esők, a szénsavas ülepedés miatt. Kémiailag vas-króm-oxid. Diszprózium(III)-oxid

A diszprózium-oxid vagy diszprózium(III)-oxid (DyO) szervetlen vegyület, a diszprózium oxidja. Prométium(III)-oxid

A prométium(III)-oxid egy kémiai vegyület, képlete PmO. Az urán(IV)-oxid amfoter vegyület. Kobalt(II)-oxid

A kobalt(II)-oxid egy szervetlen vegyület, a kobalt oxidja. Gyengén savas vegyület. Gyengén savas, szilárd vegyület. A nitrogén és kiváltképpen a kén oxidjai a légkörben gyorsan hidrolizálva erős ásványi savakat hoznak létre; ez a savas esők kialakulásának legfőbb oka. Az összegyűlt kén később savas esők formájában lehullott. Különösen jelentős ez a hatás a savas esők megjelenése óta. Rosszul viseli a savas esők vagy a fenyőtelepítés miatti vízsavanyodást. A vegyület vizes oldata savas kémhatású. Savas kémhatású oldatban ózon hatására szintén bróm válik ki. Az iparosodott területeke jellemzőek a savas esők, a szénsavas ülepedés miatt. Kötelezővé tették a katalizátor használatát a járművek esetén, a savas esők megszüntetése céljából. Amfoter vegyület, de inkább savas, mint bázisos jellegű. A rothadás során és az esők révén ez a savas bomlástermék a talaj mélyébe mosódik. Savas esők jellemző területe az ipari vidékek környezete, a fejletlenebb technikák jelentősen nagyobb terheléssel járnak. A vegyület víz hatására hidrolizál, emiatt a vizes oldata savas kémhatású. A növényvilág annyira károsodhat a portól, a talaj elsavanyodásától (savas esők), hogy hatalmas erdők pusztulhatnak ki. Ez a vegyület a szelén leggyakoribb megjelenési formája. Savas jellegű vegyület, nátrium vagy nátrium-amid hatására nátriumsóvá alakítható. A légköri ózonnal történő további oxidációja kén-trioxidot eredményez, mindkét oxid jelentősen hozzájárul a savas esők keletkezéséhez. A savas jellegű titán-dioxiddal szemben a cirkónium-dioxid inkább bázisos jellemű vegyület. A marihuána kiváltója (triggere) lehet a skizofrénia kialakulásának, míg más kábítószereket inkább a depresszió, szorongás, unalom és magány leküzdésére használnak. Gyűrűs ózon

A gyűrűs ózon az ózon egy elméletben létező módosulata. Kialakulásának leggyakoribb okaként ismét a páros elszigetelődést említik (Mérei – V Binét, 1985)." Mint pár másik fém-karbonil-hidrid vegyület, a HCo(CO) savas kémhatású, pK értéke 8,5. A vegyület származékait szintén ciánamidoknak nevezik, leggyakoribb közülük a kalcium-ciánamid (CaCN). Kijelentették, hogy nagy mennyiségű szulfát aeroszolokat juttathatott a légkörbe, ami a klímaváltozás és a savas esők által még súlyosabbá tehette a becsapódást. Kén-dioxid

A kén-dioxid (O) egy kémiai vegyület. Az összegyűlt kén később savas esők formájában lehullott. A nitrogén és kiváltképpen a kén oxidjai a légkörben gyorsan hidrolizálva erős ásványi savakat hoznak létre; ez a savas esők kialakulásának legfőbb oka. A kén-dioxid is vas(III)-kloriddá oxidálja savas közegben, közben kén válik ki. A hőmérséklet csökkenését eredményezte, továbbá a mérgező anyagokkal (kén-dioxid, fluorid és klorid) telítődött légkör is nagyban hozzájárulhatott a neandervölgyiek eltűnéséhez, amire a kialakuló savas esők is rásegítettek. A savas jellegű titán-dioxiddal szemben a cirkónium-dioxid inkább bázisos jellemű vegyület. A légköri ózonnal történő további oxidációja kén-trioxidot eredményez, mindkét oxid jelentősen hozzájárul a savas esők keletkezéséhez. A vegyület hidrolízisekor képződő szén-dioxid és kén-hidrogén adja ezeknek az ásványvizeknek a jellegzetes ízét. Kén-monoxid

A kén-monoxid szervetlen vegyület. Gyengén savas vegyület. Dikén-dioxid

A dikén-dioxid, dimer kén-monoxid vagy SO dimer a kén egyik oxidja. A kén-dioxid savanhidridnek tekinthető. Égésekor kén-dioxid keletkezik. Kén-hexafluorid

A kén-hexafluorid (SF) szervetlen vegyület. A hidrogén-szulfid és a kén-dioxid készségesen egyesül a fluorral, a kén-dioxid esetenként robbanással. A vegyület kénatomja oxidálható, ezekben a folyamatokban a kén-dioxid redukálószer, a benne található kénatom oxidációs száma nő. Gyengén savas, szilárd vegyület. Protaktínium-dioxid

A protaktínium-dioxid egy kémiai vegyület. Elviseli a nagy kén-dioxid-szennyezést. Ezek például a szén-dioxid (CO), vagy a kén-dioxid (SO). Különösen jelentős ez a hatás a savas esők megjelenése óta. Rosszul viseli a savas esők vagy a fenyőtelepítés miatti vízsavanyodást. Klór-dioxid

A klór-dioxid szervetlen vegyület, képlete ClO. A vegyület vizes oldata savas kémhatású. A karbonil-szulfid meggyújtható, égésekor szén-dioxid és kén-dioxid képződik. A légköri ózonnal történő további oxidációja kén-trioxidot eredményez, mindkét oxid jelentősen hozzájárul a savas esők keletkezéséhez. Alumínium-oxid

Az alumínium-oxid szervetlen alumíniumvegyület, összegképlete AlO. A természetben két módosulata fordul elő:
Melegítve mindkét alumínium-oxid-hidroxidból alumínium-oxid keletkezik. Gyengén savas vegyület. Cézium-oxid

A cézium-oxid egy szervetlen vegyület. Gyengén savas, szilárd vegyület. Nátrium-oxid

A nátrium-oxid szervetlen vegyület, képlete NaO. Berillium-oxid

A berillium-oxid szervetlen vegyület, képlete BeO. Rubídium-oxid

A rubídium-oxid szervetlen vegyület, képlete RbO. A nitrogén és kiváltképpen a kén oxidjai a légkörben gyorsan hidrolizálva erős ásványi savakat hoznak létre; ez a savas esők kialakulásának legfőbb oka. Az összegyűlt kén később savas esők formájában lehullott. Jellemző ásványai szilícium-dioxid, alumínium-oxid, nátrium-oxid és kálium-oxid tartalmúak. Lítium-oxid

A lítium-oxid () szervetlen vegyület, a lítium oxidja. Különösen jelentős ez a hatás a savas esők megjelenése óta. Rosszul viseli a savas esők vagy a fenyőtelepítés miatti vízsavanyodást. A vegyület vizes oldata savas kémhatású. Irídium(IV)-oxid

Az irídium(IV)-oxid egy vegyület. A SeO savas oxid, vízben oldva szelénsav keletkezik. Leggyakoribb a vas-oxid és a mangán-oxid okozta elszíneződés. Leggyakrabban kénsavban (HSO) oldott alumínium-hidroxidból (Al(OH)) állítják elő:


A vegyület 580 és 900 °C közötti hőmérsékleten elbomlik γ-alumínium-oxid és kén-trioxid képződése közben. Az iparosodott területeke jellemzőek a savas esők, a szénsavas ülepedés miatt. Diszprózium(III)-oxid

A diszprózium-oxid vagy diszprózium(III)-oxid (DyO) szervetlen vegyület, a diszprózium oxidja. Prométium(III)-oxid

A prométium(III)-oxid egy kémiai vegyület, képlete PmO. Az urán(IV)-oxid amfoter vegyület. A kobaltkék, egy fontos festék, a kobalt(II)-oxid és az alumínium-oxid vegyülete.