Melyik állítás igaz az alábbiak közül?
A nukleáris kölcsönhatás (magerő) vonzó és taszító is lehet. A nukleáris kölcsönhatás (magerő) csak elektromosan töltött részecskék között jön létre. A nukleáris kölcsönhatás (magerő) rövid hatótávolságú.
A B C
A vektorok hosszával illusztrálható, hogy a vonzó, vagy a taszító erő közül melyik az erősebb. A kölcsönhatás jellege lehet összetartó és taszító is, de hosszú távon az összetartás kell, hogy domináljon. A végállapotban kisebb nukleáris fragmentumok képződnek a relatíve erős vonzó kölcsönhatás következtében. Magerő

A magerő (vagy nukleon-nukleon kölcsönhatás vagy maradék magerő) a két vagy több nukleon között ható erő. A vonzó ciklusok mellett vannak taszító ciklusok is. A ¬"A" állítás akkor igaz, amikor az "A" állítás nem igaz, és akkor nem igaz, amikor az "A" állítás igaz. A vonzó magerő (erős kölcsönhatás), amely a protonokat és a neutronokat egymástól egyforma távolságban tartja, kis hatótávolságú, erős exponenciális csökkenés tapasztalható az erő nagyságában a távolság növekedésével. A művelet eredménye abban az esetben igaz, amikor A állítás és B állítás is igaz, vagy amikor sem az A sem a B állítás nem igaz. Ha az erősebb állítás igaz, igaz a gyengébb is. A magerő az erős kölcsönhatás olyan „maradékának” tekinthető, mint az atomok közötti maradék elektromágneses kölcsönhatás, a van der Waals-erő. Egy állítás és tagadása nem lehet egyszerre igaz (ellentmondásmentesség elve). Az atommagban a protonok és neutronok (közös nevük: nukleonok - magalkotók) közötti kölcsönhatás a magerő, mely a kvarkok közötti erős kölcsönhatás gyengébb maradványa. Ez amiatt van, mert az erős kölcsönhatás (a magerő) sokkal erősebb a többi erőnél. Ugyanis ha minden állítás és tagadás közül az egyik mindig igaz, a másik mindig téves, akkor például az állítás szükségszerűen igaz, és akkor az állításnak megfelelő esemény is szükségszerűen következik be. Attól függetlenül, hogy melyik állítás igaz, Burgoyne saratogai veresége és fegyverletétele végletesen megváltoztatta a háború erőviszonyait. Az elemek ilyen jellegű elhelyezkedését a vonzó és taszító erők viszonylagos egyensúlya okozza. Melyik állítás a valószínűbb? A tétel ebben a formájában ugyan csak valószínűsíti, hogy két állítás közül melyik az igaz, de van olyan olvasata is, amelyik a mai értelemben vett tudományos gondolkodásnak is megfelel. Prótagorász tétele tehát sérti az ellentmondásmentesség elvét (ugyanaz az állítás nem lehet egyszerre igaz és hamis is). A fenti három állítás közül egyik sem igaz a konvex sokszögekre. Melyik az igaz? (A jobbmodulusokra és jobbideálra vonatkozó analóg állítás is igaz.) Dísznövényként is vonzó lehet. A mágneses test és a vasdarab között mindig vonzó a kölcsönhatás. Adhézió

Az adhézió egymástól különböző molekulák között fellépő vonzó kölcsönhatás. Az "elektromágnesség" az az erő, amely az elektromosan töltött részecskék között hat. Magerő

A magerő (vagy nukleon-nukleon kölcsönhatás vagy maradék magerő) a két vagy több nukleon között ható erő. Szikrakamra

A szikrakamra elektromosan töltött részecskék kimutatására szolgáló részecskedetektor. A nukleáris reakciókban keletkezett részecskék pedig elektromágneses kölcsönhatás révén keltenek detektálható jeleket. Alkotóelemei: változó mágneses terek, nagysebességű plazma és elektromosan töltött részecskék. Mivel a béta-részecskék elektromosan töltött részecskék, erősebb ionizáló hatásuk van, mint a gamma-sugárzásnak. A QED szerint az elektromosan töltött részecskék fotonokat cserélnek egymással, ez közvetíti az erőt. 1 volt = 1 joule / coulomb

Az elektromos áram elektromosan töltött részecskék áramlásából adódik. Störmer részletes elemzést végzett az elektromosan töltött részecskék mágneses térben való útvonalára vonatkozóan. Állandó dipólusmomentummal rendelkező molekula és apoláris molekula között kialakuló kölcsönhatás – "indukált dipólus" jön létre. A műholdat negatívan töltött és pozitívan töltött részecskék is érik, és ha ezek mértéke nem pontosan egyforma, sztatikus elektromos feltöltődés jön létre. Buborékkamra

A buborékkamra egy túlhevített átlátszó folyadékkal töltött edény, melyet a rajta áthaladó elektromosan töltött részecskék észlelésére használnak. Az elektromosan töltött leptonok között az elektron a legkönnyebb. Említésre méltó kölcsönhatás csak akkor jön létre, amikor egy-egy molekula eléggé közel jut egymáshoz. A ¬"A" állítás akkor igaz, amikor az "A" állítás nem igaz, és akkor nem igaz, amikor az "A" állítás igaz. A magerő az erős kölcsönhatás olyan „maradékának” tekinthető, mint az atomok közötti maradék elektromágneses kölcsönhatás, a van der Waals-erő. A napból kiáramló, elektromosan töltött részecskék hatására a gázok kiszakadhatnak a kómából, így kialakul a csóva. A rugalmatlan szóródási folyamatok jellemzője, hogy ezek közben számottevő energiacsere jön létre a kölcsönható részecskék között. Ez amiatt van, mert az erős kölcsönhatás (a magerő) sokkal erősebb a többi erőnél. Az ion-oldószer kölcsönhatás az oldószer ionizálóképességét jellemzi, a részecskék között létrejövő elektrosztatikus kölcsönhatást csak az oldószer permittivitása befolyásolja. A tétel ebben a formájában ugyan csak valószínűsíti, hogy két állítás közül melyik az igaz, de van olyan olvasata is, amelyik a mai értelemben vett tudományos gondolkodásnak is megfelel. A nukleáris eszközökben (atomreaktor, atombomba) az összes maghasadás indukált hasadás – egy fajta "nukleáris reakció" – eredményeként jön létre. Melyik állítás a valószínűbb? Földi viszonyok között állandó struktúra az atommag, amelyet a nukleáris kölcsönhatás alakít ki. Az atommagban a protonok és neutronok (közös nevük: nukleonok - magalkotók) közötti kölcsönhatás a magerő, mely a kvarkok közötti erős kölcsönhatás gyengébb maradványa. Magerő

A magerő (vagy nukleon-nukleon kölcsönhatás vagy maradék magerő) a két vagy több nukleon között ható erő. A ¬"A" állítás akkor igaz, amikor az "A" állítás nem igaz, és akkor nem igaz, amikor az "A" állítás igaz. A vonzó magerő (erős kölcsönhatás), amely a protonokat és a neutronokat egymástól egyforma távolságban tartja, kis hatótávolságú, erős exponenciális csökkenés tapasztalható az erő nagyságában a távolság növekedésével. A magerő az erős kölcsönhatás olyan „maradékának” tekinthető, mint az atomok közötti maradék elektromágneses kölcsönhatás, a van der Waals-erő. Ez amiatt van, mert az erős kölcsönhatás (a magerő) sokkal erősebb a többi erőnél. Melyik állítás a valószínűbb? Az atommagban a protonok és neutronok (közös nevük: nukleonok - magalkotók) közötti kölcsönhatás a magerő, mely a kvarkok közötti erős kölcsönhatás gyengébb maradványa. A fenti három állítás közül egyik sem igaz a konvex sokszögekre. Melyik az igaz? Attól függetlenül, hogy melyik állítás igaz, Burgoyne saratogai veresége és fegyverletétele végletesen megváltoztatta a háború erőviszonyait. A művelet eredménye abban az esetben igaz, amikor A állítás és B állítás is igaz, vagy amikor sem az A sem a B állítás nem igaz. Ha az erősebb állítás igaz, igaz a gyengébb is. Az utóbbi állítás minden hangolásra igaz. Ha n = 2 az állítás igaz. Később kiderült, az állítás nem igaz. A tétel ebben a formájában ugyan csak valószínűsíti, hogy két állítás közül melyik az igaz, de van olyan olvasata is, amelyik a mai értelemben vett tudományos gondolkodásnak is megfelel. Ugyanis ha minden állítás és tagadás közül az egyik mindig igaz, a másik mindig téves, akkor például az állítás szükségszerűen igaz, és akkor az állításnak megfelelő esemény is szükségszerűen következik be. Tegyük fel, hogy "a"-ra igaz az állítás. Tegyük fel hogy "k"-ig igaz az állítás. Tegyük fel, hogy az állítás igaz formula_20-ra. Ez az állítás vagy igaz lesz vagy sem. Földi viszonyok között állandó struktúra az atommag, amelyet a nukleáris kölcsönhatás alakít ki. Igazoljuk, hogy ha formula_12-re igaz az állítás, akkor formula_13-re is igaz. Igazoljuk, hogy ha formula_12-re igaz az állítás, akkor formula_40-re is igaz. Igazoljuk, hogy ha formula_12-re igaz az állítás, akkor formula_40-re is igaz.