Hold:
Keringési ideje megegyezik a forgási idejével. Holdfogyatkozáskor a Hold a Föld árnyékkúpjába kerül. Légköre szinte teljesen szén-dioxidból áll.
A B C
Forgási ideje megegyezik a keringési idejével. Keringési periódusa nagyjából 2,5 földi nap, ami megegyezik a forgási idejével. 1889-ben felvetette, hogy a Merkúr forgási periódusa 88 nap, azaz megegyezik keringési idejével. Forgási ideje 22 óra, keringési ideje 408 nap. Közülük a belső hold keringési ideje kb. Több éven át úgy gondolták, hogy a Merkúrnak mindig csak az egyik oldalát éri napfény, mivel a forgási és keringési ideje megegyezik. Megfigyelhetőségi ideje megegyezik a Bika csillagkép főcsillaga, az Aldebaran megfigyelhetőségi idejével. A négy belső hold keringési ideje az őt követő hold keringési idejének körülbelül a kétszerese (1,769 – 3,551 – 7,155 – 16,68 nap). Elterjedté vált az az elmélet, mely szerint a Merkúr forgási és keringési ideje megegyezik, így a rádióteleszkópos vizsgálatok eredményeinek bejelentése nagy meglepetésként érte a csillagászokat. Tengelyforgása kötött, azaz keringési és forgási periódusa megegyezik, mindig ugyanazt a felét mutatja a csillag felé. A hold jelölése: S/2004 N 1, keringési ideje 23 óra. Kötött tengelyforgás

Kötött tengelyforgásnak azt nevezzük, amikor egy égitest (jellemzően egy hold) tengelyforgásának időtartama pontosan megegyezik a keringési idejével, így mindig ugyanazt az oldalát mutatja az anyabolygója felé. Geoszinkron pálya

A geoszinkron pálya a Föld forgásával megegyező irányban haladó, kis inklinációjú pálya, melynek keringési periódusa megegyezik a Föld forgási idejével, azaz 1 sziderikus nappal (ami 23 óra, 56 perc, 4 másodperc). A Föld forgása lassul tőle, számítások szerint 100 évente 2,9 másodperccel, amely addig fog folytatódni, amíg a Föld forgási és a Hold keringési ideje ki nem egyenlítődik. Meglepő módon tengelyforgása kötött, azaz keringési és forgási periódusa megegyezik, mindig ugyanazt a felét mutatja a csillag felé. A Deimosz távolabb mozog bolygójától, keringési ideje hosszabb, mint a Mars forgási ideje, ezért a bolygóról nézve lassabban mozog, mint a csillagok. Ez az időszak megegyezik és munkásságának idejével. A 35 800 km-es felszín feletti magasság különleges abból a szempontból, hogy a keringési idő megegyezik a Föld forgási idejével, így az adott űreszköz az égbolton mindig azonos helyzetet foglal el, mintegy „állni látszik” (ha az Egyenlítő felett kering). törvényének "pontos" alakja:

ahol "m" a Föld - Hold rendszer össztömege, "T" pedig a Föld - Hold rendszer tömegközéppontjának a Nap körüli keringési ideje. Mivel az ellipszis forgási iránya azonos a Hold keringési irányával, ezért a Holdnak az ellipszis ugyanazon pontjáig eljutni több időre van szüksége. Keringési ideje: 50,4 év. Keringési ideje 4.08 év. Keringési ideje 2,5 év. Keringési ideje 220 nap. Keringési ideje 1678 év. A Föld és a Hold viszonylagos méretei holdfogyatkozáskor határozhatóak meg, amikor a Hold áthalad a Föld árnyékán. Hold (mértékegység)

A hold föld-, illetve terület-mértékegység. A Hold a Föld–Hold rendszer tömegközéppontja körül kering. föld 260 hold, majorsági curialis hely 12 h. és 5 hold dézsmáskert, s 17 hold föld. Uradalmi föld és rét 2930 hold, mocsár 230 hold, utak 54 hold." Van itt úrbéri birtok 131 hold házhely, 414 hold szántó, 212 hold rét, 82 hold legelő, 57 hold gyümölcsös, 72 hold szorgalmi föld. Nap-Föld-Hold sorrendű a telihold, Nap-Hold-Föld sorrendű elhelyezkedés az újhold szemléltetése. Hold

A Hold a Naprendszer egyik óriásholdja, a Föld egyetlen holdja. a Hold keringését a Föld körül, mintha a Hold a Föld tömegközéppontja körül végezné mozgását. A 8637 hold 400 négyszögöl területből 916 hold úrbéri föld volt. Így jóval gyakrabban kerül a Nap és Mars közé valamelyik hold, ellentétben a Föld-Hold rendszerrel, ahol jóval nagyobb, 6,687° az eltérés. A Föld és Hold közötti átlagos távolság 108 szorosa a Hold átmérőjének. Határa gazdag fekete föld, s van itt 5590 hold majorsági, 2112 hold urbéri szántóföld, 678 hold kaszáló 1000 hold uradalmi rét, 159 hold szőlő, 584 hold közlegelő. (Ekként a Hold a Föld holdja.) 17 kataszteri hold) föld formájában. Fennhatóságuk a Föld-Hold rendszerre korlátozódik. A Föld–Hold távolság 1,3 fénymásodperc. Határa 2643 hold, melyből úrbéri beltelek 89, szántóföld 495 hold, rét 209 hold, legelő 87 hold, contractualis szilvás 9 1/, szorgalmi föld 24 3/ hold; uradalmi erdő 1155 hold, legelő 357 2/ hold. Feladata repülés a Föld-Hold-Föld útvonalon történő üzemeltetésének további vizsgálata, fotózási (három alkalommal) tevékenység a Hold és a Föld irányába. Feladata repülés a Föld-Hold-Föld útvonalon történő üzemeltetésének további vizsgálata, fotózási (három alkalommal) tevékenység a Hold és a Föld irányába. Fő típusai:

A holdfogyatkozás is egy, a Nap–Föld–Hold rendszer speciális együttállásából adódó jelenség, amelyben a Föld a Nap és a Hold közé kerül, és a Föld árnyéka vagy félárnyéka a Holdra vetődik. A vérhold, vörös Hold (angolul "Blood Moon") jelenség holdfogyatkozáskor lép fel, az ilyenkor narancsvörös színben pompázó Holdra utal. Ez az öt nap akkor van, amikor a Föld a Nap és a Hold közé kerül. Holdfogyatkozás

A holdfogyatkozás csillagászati jelenség, amelynek során a Hold részben vagy egészen a Föld árnyékába kerül. Határkiterjedése 8240 hold; ebből majorsági föld 5086 5/10, erdő 632, szőlő 163, urbéri föld 1995 hold. Légköre főleg szén-dioxidból áll, és a felszíni légnyomás a földinek csak századrésze. A Kallisztónak nagyon vékony, szén-dioxidból álló légköre van. Valaha főleg szén-dioxidból állt a levegő. A légkör 96,5%-ban szén-dioxidból áll, a maradék 3,5% pedig nitrogén, illetve nyomokban kén-dioxid, argon, vízpára, szén-monoxid és egyéb gázok alkotják. állítanak elő szerves vegyületeket szén-dioxidból és vízből, valamint ásványi sókból. Mofetta

A mofetta vulkáni utótevékenységhez kötődő, főleg szén-dioxidból álló gázfeltörés. A gyengébb hatást a szén-dioxidból létrejövő szénsav gyakorolja a környezetre. Nátrium-fenolátból és szén-dioxidból állítható elő magas hőmérsékleten és nyomáson. Az "A. lithotrophicus" kemolitoautotróf módon él hidrogénből, szulfátból és szén-dioxidból. Mint a legtöbb metanogén metánt állít elő szén-dioxidból és hidrogénből. A megfigyelések felfedték, hogy az északi jégsapka főként vízjégből áll, nem pedig szilárd szén-dioxidból (szárazjégből), mint ahogy azt korábban feltételezték. A legismertebb gázelegy a levegő, amely nitrogénből, oxigénből, kevés nemesgázból, szén-dioxidból és vízgőzből, egyéb szilárd szemcsékből és folyadékcseppekből (aeroszol) áll. A folyamat nem áll kapcsolatban az elektron transzportot magába foglaló fotoszintézis más formáival, és a halobacteria képtelen szenet megkötni szén-dioxidból. A folyamat nem áll kapcsolatban az elektron transzportot magába foglaló fotoszintézis más formáival, és a halobacteria képtelen szenet megkötni szén-dioxidból. Ma a karbamidot iparilag szén-dioxidból és ammóniából állítják elő nyomás alatt. Amikor autotrófan nő ként szulfáttá oxidál, míg szenet köt meg szén-dioxidból. A hold mindenesetre elég nagyméretű ahhoz, hogy légköre legyen. A reakció során a szén-dioxidból atomos oxigén szabadult fel, amely a szén-dioxiddal reagálva OCO-t képzett. Ez az egyetlen olyan hold a Naprendszerben, aminek jelentős légköre van. Bioszintézise szén-dioxidból és vízből kiindulva fotonenergia felhasználásával történik a zöld növényekben a fotoszintézis során. A nátrium-fenoxidból és szén-dioxidból nagy nyomáson nátrium-szalicilát állítható elő (Kolbe-Schmitt reakció). Borospince mélyén felhalmozódott szén-dioxidból már két-három belégzés is elegendő az igen gyors eszméletvesztéshez. Tápláléka szinte teljesen magvakból áll, ritkán esznek csigákat és rovarokat. Bár a bolygó északi és déli pólusain vannak jégsapkák, ezek megfagyott szén-dioxidból, azaz szárazjégből állnak. Ez a reakció megfordítható, kén-dioxidból és klórból katalizátor (aktív szén) jelenlétében szulfonil-klorid állítható elő.