Egy radioaktív mag a belső (K) héjról befog egy elektront. Hogyan változik a neutronok és a protonok számának n/p aránya?
Csökken. Nő. Nem változik.
A B C
Ekkor a világegyetemet könnyű leptonok, protonok és neutronok alkották, melyek átlagos energiája 10 kelvinen "kT"=10 MeV, ami sokkal nagyobb, mint a tömegkülönbség:

a protonok és neutronok ekkor a e + p ↔ n + ν és a p + anti-ν↔ e + n reakciókban egymásba alakulhatnak. A protonok és neutronok ismertek voltak. Kezdetben ugyanis a protonok és neutronok száma megegyező. Ekkor a rendszáma (a protonok száma) eggyel csökken ("Z": 7→6), a neutronok száma növekszik ("N": 7→8), így a tömegszám változatlan marad ("A" = 14). Így tehát a protonok és neutronok tömege a szénatommagban körülbelül 0,8%-kal kisebb, mint a magot alkotó szabad protonok és neutronok tömege. A hasonlóság aránya k < 0 és k > 0 is lehet,

Az affinitás aránya k < 0 és k > 0 is lehet,

A transzformációt a C centrumával, a t tengelyével és egy homológ pontpárral (P→P*) adhatjuk meg. Legyeb N(n) a részecskerendszerünkben a neutronok száma, N(p) pedig a protonoké, stb. Egy adott atom tömege a protonok, neutronok és elektronok nyugalmi tömegének és a tömegdefektusnak az összege. A mélység növekedésével a vastartalom egyre csökken, míg a neutronok aránya ennek megfelelően nő. A szén elemnek a természetben három izotópja fordul elő, attól függően, hogy az atommagban milyen a protonok és neutronok aránya. A az atom tömegszámát (protonok és neutronok együttes száma), Z pedig a rendszámot (protonok száma) jelöli. Használatát megkönnyíti, hogy az elektronok tömege elhanyagolható a protonok és a neutronok tömegéhez képest, egy "n" számú protont és neutront tartalmazó atom vagy molekula tömege így csaknem pontosan "n" lesz. P-n átmenet

A p-n átmenet egy n típusú és egy p típusú félvezető találkozásánál alakulhat ki. A protonok, neutronok és elektronok az atomot alkotó legfontosabb elemi részecskék. a kötött protonok jellege nem változik, továbbra is protonok maradnak. A jobb oldalon látható példában p"K" értéke meredeken emelkedik, ahogy nő a dioxán aránya, mivel a keverék dielektromos állandója csökken. A magban tehát csak pozitív töltések voltak, fel kellett hát tételezni egy új erős kölcsönhatást a nukleonok – protonok és neutronok – között, ami képes legyőzni a protonok elektromos taszítását. A protonok és neutronok barionszáma 1, elvileg a természetben ez számít a legkisebb egységnek. Egy ("n","r","k","r")-lottórendszer egy Turán ("n", "k", "r")-rendszer. Előállítottak olyan Li-et is, amely – az atommagokat általában alkotó protonok és neutronok mellett – egy lambda bariont is tartalmazott. EC során "egy atom magjában kötött" protonok egyike neutronná alakul át egy a magban „időző” héjelektronnal, amely nagy valószínűséggel egy K-elektron lesz, hiszen azoknak a legnagyobb a megtalálási valószínűségük a mag parányi térfogatában. Ha "n" = "p"·"q" ahol "p" = 2 vagy "p" és "q" relatív prímek, az "n"-szög szerkeszthető egy "p" és egy "q"-szögből. Az atom kialakulásakor a protonok és a neutronok az erős kölcsönhatás révén összekapcsolódnak az atommagban. Ezzel szemben a nukleoszintézis radioaktív magokat is létrehoz, amelyek egy része béta-bomlással bomlik, és elektront és antineutrinót bocsátanak ki. Egy {α,α,…,α} számhalmaz akkor független egy "k" test fölött, ha nincs olyan "n" változós nem nulla "P" polinom "k"-ban, amire "P"(α,α,…,α) = 0. Ekkor a világegyetemet könnyű leptonok, protonok és neutronok alkották, melyek átlagos energiája 10 kelvinen "kT"=10 MeV, ami sokkal nagyobb, mint a tömegkülönbség:

a protonok és neutronok ekkor a e + p ↔ n + ν és a p + anti-ν↔ e + n reakciókban egymásba alakulhatnak. A protonok és neutronok ismertek voltak. Kezdetben ugyanis a protonok és neutronok száma megegyező. Így tehát a protonok és neutronok tömege a szénatommagban körülbelül 0,8%-kal kisebb, mint a magot alkotó szabad protonok és neutronok tömege. A hasonlóság aránya k < 0 és k > 0 is lehet,

Az affinitás aránya k < 0 és k > 0 is lehet,

A transzformációt a C centrumával, a t tengelyével és egy homológ pontpárral (P→P*) adhatjuk meg. Legyeb N(n) a részecskerendszerünkben a neutronok száma, N(p) pedig a protonoké, stb. Egy adott atom tömege a protonok, neutronok és elektronok nyugalmi tömegének és a tömegdefektusnak az összege. A szén elemnek a természetben három izotópja fordul elő, attól függően, hogy az atommagban milyen a protonok és neutronok aránya. A az atom tömegszámát (protonok és neutronok együttes száma), Z pedig a rendszámot (protonok száma) jelöli. Használatát megkönnyíti, hogy az elektronok tömege elhanyagolható a protonok és a neutronok tömegéhez képest, egy "n" számú protont és neutront tartalmazó atom vagy molekula tömege így csaknem pontosan "n" lesz. A mélység növekedésével a vastartalom egyre csökken, míg a neutronok aránya ennek megfelelően nő. P-n átmenet

A p-n átmenet egy n típusú és egy p típusú félvezető találkozásánál alakulhat ki. A protonok, neutronok és elektronok az atomot alkotó legfontosabb elemi részecskék. a kötött protonok jellege nem változik, továbbra is protonok maradnak. A magban tehát csak pozitív töltések voltak, fel kellett hát tételezni egy új erős kölcsönhatást a nukleonok – protonok és neutronok – között, ami képes legyőzni a protonok elektromos taszítását. A protonok és neutronok barionszáma 1, elvileg a természetben ez számít a legkisebb egységnek. Egy ("n","r","k","r")-lottórendszer egy Turán ("n", "k", "r")-rendszer. Előállítottak olyan Li-et is, amely – az atommagokat általában alkotó protonok és neutronok mellett – egy lambda bariont is tartalmazott. A jobb oldalon látható példában p"K" értéke meredeken emelkedik, ahogy nő a dioxán aránya, mivel a keverék dielektromos állandója csökken. EC során "egy atom magjában kötött" protonok egyike neutronná alakul át egy a magban „időző” héjelektronnal, amely nagy valószínűséggel egy K-elektron lesz, hiszen azoknak a legnagyobb a megtalálási valószínűségük a mag parányi térfogatában. Ha "n" = "p"·"q" ahol "p" = 2 vagy "p" és "q" relatív prímek, az "n"-szög szerkeszthető egy "p" és egy "q"-szögből. Az atom kialakulásakor a protonok és a neutronok az erős kölcsönhatás révén összekapcsolódnak az atommagban. Ezzel szemben a nukleoszintézis radioaktív magokat is létrehoz, amelyek egy része béta-bomlással bomlik, és elektront és antineutrinót bocsátanak ki. Egy {α,α,…,α} számhalmaz akkor független egy "k" test fölött, ha nincs olyan "n" változós nem nulla "P" polinom "k"-ban, amire "P"(α,α,…,α) = 0. Egy "(n,k)" típusú De Bruijn-szó hossza "n+k-1", a ciklikusé pedig "n". a kötött protonok jellege nem változik, továbbra is protonok maradnak. Mindeközben a gázok százalékos aránya nem változik. Ekkor a világegyetemet könnyű leptonok, protonok és neutronok alkották, melyek átlagos energiája 10 kelvinen "kT"=10 MeV, ami sokkal nagyobb, mint a tömegkülönbség:

a protonok és neutronok ekkor a e + p ↔ n + ν és a p + anti-ν↔ e + n reakciókban egymásba alakulhatnak. A protonok és neutronok ismertek voltak. Nem virágzik minden évben, a csak vegetatív hajtást hozó egyedek aránya egy évben 30-65% között változik. A virágok aránya a növényzet sűrűsége szerint változik. A jövőben az Amerikai Egyesült Államok radioaktív pusztasággá változik. lehetnek, melyek aránya fajonként és növényi részenként változik. Kezdetben ugyanis a protonok és neutronok száma megegyező. Így tehát a protonok és neutronok tömege a szénatommagban körülbelül 0,8%-kal kisebb, mint a magot alkotó szabad protonok és neutronok tömege. A két nuklid aránya a folytonos neutronbesugárzás hatására változik. A hasonlóság aránya k < 0 és k > 0 is lehet,

Az affinitás aránya k < 0 és k > 0 is lehet,

A transzformációt a C centrumával, a t tengelyével és egy homológ pontpárral (P→P*) adhatjuk meg. Legyeb N(n) a részecskerendszerünkben a neutronok száma, N(p) pedig a protonoké, stb. Egy adott atom tömege a protonok, neutronok és elektronok nyugalmi tömegének és a tömegdefektusnak az összege. Ebben a könyvében Craig bemutat egy képletet, amely leírja, hogyan változik egy történelmi esemény valószínűsége a szemtanúk számának, az információ továbbterjedési láncának, az eltelt időnek és a fizikai távolságnak a függvényében. A szén elemnek a természetben három izotópja fordul elő, attól függően, hogy az atommagban milyen a protonok és neutronok aránya. Az asztma előfordulási aránya 1 és 18% között változik országonként. A topáz fajsúlya, törésmutatója a fluor és hidroxil-gyök aránya szerint változik. A puffertartomány tartalmazza a p"K" meghatározásához szükséges információt, mivel a sav és konjugált bázisának koncentrációja a puffertartományon belül változik. A az atom tömegszámát (protonok és neutronok együttes száma), Z pedig a rendszámot (protonok száma) jelöli. Használatát megkönnyíti, hogy az elektronok tömege elhanyagolható a protonok és a neutronok tömegéhez képest, egy "n" számú protont és neutront tartalmazó atom vagy molekula tömege így csaknem pontosan "n" lesz. Ez nem egy paróka ( bár annak tűnhet) és a "maikó" fejlődésével változik. Dr. Zimbardo és a csapata kutatás céljából alanyokat keres egy kísérletre, ahol megfigyelhetik hogyan változik az egyén viselkedése. Például ha egy város populációja a lakossága számának hatványa szerint változik, ekkor a hatványtörvény szerint történik a változás. Tanulmányozta, hogyan változik meg a vérkép az ipari mérgezések után.