Melyik fém felületén keletkezik vékony, zöld színű réteg, amely megvédi a további oxidációtól?
alumínium ón cink réz
A B C D
Ezüstös színű, levegő hatására a felszínén pillanatok alatt oxidréteg alakul ki, amely megvédi a további oxidációtól. Az alumínium felületén, oxigénnel érintkezve vékony alumínium-oxid réteg képződik, amely ellenáll az ecetsavnak, így az ecetsav alumíniumból készült tartályokban szállítható. Felülete már szobahőmérsékleten vékony, a további oxidációtól védő, fakó színű oxidréteggel vonódik be (MgO). Felületén nikkel-oxid (NiO) réteg alakul ki, ez megvédi a további oxidálódás ellen. Tartós napfény hatására a kristályok felületén ólom-oxid, illetve ólom válik ki, ami megvédi a kristályokat a további oxidációtól. Vízzel és a levegővel közönséges körülmények közt nem, vagy csak lassan reagál a felületén kialakuló passzív oxidréteg miatt, ami megvédi a fémet a további oxidációtól. Kimutatta, hogy az oxidréteg nukleációs gócokban keletkezik az alumínium felületén. A bilirubinból zöld színű biliverdin keletkezik. Az olyan fém, amely könnyen oxidálódik, és felületén stabil oxidréteg keletkezik, forraszanyagnak csak kivételes esetben alkalmas. Szára vékony, ritkásan szőrös, zöld színű. A titánt megvédi a felületén keletkeziő titán(III)-és titán(IV)-oxid réteg, passziválódik. Szobahőmérsékleten gyorsan vastag oxidréteg keletkezik, ami passziválja a fémet, és védi a további oxidációtól. Ezeket leszámítva a legtöbb fém passziválódik a felületén képződő fém-fluorid réteg miatt, ezért porítva kell őket reagáltatni. Cinkpatina

A cinkpatina a cink (elterjedtebb nevén horgany) felületén kialakuló bázikus cink-karbonátokból és cink-oxidból felépülő vékony, hártyaszerű réteg, amely meggátolja a cink további korrózióját. A növesztett réteg (epitaxiális réteg) úgy épül fel a hordozó felületén, hogy annak kristályszerkezetét követi, az egykristályos hordozón egykristályos epitaxiális réteg keletkezik. Kémiai hatásokkal szemben rendkívül ellenálló, mivel felületén vékony de igen ellenálló oxidréteg keletkezik. Levegőn állva a felületén zöldes színű bázisos réz-karbonát réteg, patina alakul ki. Ha a fém hosszú ideig van kitéve meghatározott mennyiségű vízgőz hatásának, a felületén PuO-réteg alakul ki. A zöld színű, paramágneses Xe a xenongázzal történő redukciója során keletkezik. A fényport a becsapódó negatív ionok ellen az ernyő belső felületére felvitt vékony alumínium réteg védi. A felületén igen vékony védő oxidréteg alakul ki, amely megakadályoz minden további levegővel való reakciót, hacsak nem hevül fölé. Vörös színű fém, ha teljesen száraz levegőn marad, nedves levegőn viszont zöld színű patina vonja be. A kék és zöld színű részeket vékony fehér szegő határolja minden oldalról. Halogénekkel reagál, de fluor hatására a felületén védő CuF réteg keletkezik, így fluorgázzal lehet rézből készült eszközökkel dolgozni. Az alkáliföldfémek közös tulajdonságai:

A magnézium kevésbé reakcióképes, mivel felületén – a levegő oxigénjével érintkezve – összefüggő oxidréteg alakul ki, mely megóvja a további oxidációtól. Ezüstös színű, levegő hatására a felszínén pillanatok alatt oxidréteg alakul ki, amely megvédi a további oxidációtól. Felülete már szobahőmérsékleten vékony, a további oxidációtól védő, fakó színű oxidréteggel vonódik be (MgO). Felületén nikkel-oxid (NiO) réteg alakul ki, ez megvédi a további oxidálódás ellen. Tartós napfény hatására a kristályok felületén ólom-oxid, illetve ólom válik ki, ami megvédi a kristályokat a további oxidációtól. Vízzel és a levegővel közönséges körülmények közt nem, vagy csak lassan reagál a felületén kialakuló passzív oxidréteg miatt, ami megvédi a fémet a további oxidációtól. A bilirubinból zöld színű biliverdin keletkezik. Az olyan fém, amely könnyen oxidálódik, és felületén stabil oxidréteg keletkezik, forraszanyagnak csak kivételes esetben alkalmas. Szára vékony, ritkásan szőrös, zöld színű. A titánt megvédi a felületén keletkeziő titán(III)-és titán(IV)-oxid réteg, passziválódik. Szobahőmérsékleten gyorsan vastag oxidréteg keletkezik, ami passziválja a fémet, és védi a további oxidációtól. Ezeket leszámítva a legtöbb fém passziválódik a felületén képződő fém-fluorid réteg miatt, ezért porítva kell őket reagáltatni. Cinkpatina

A cinkpatina a cink (elterjedtebb nevén horgany) felületén kialakuló bázikus cink-karbonátokból és cink-oxidból felépülő vékony, hártyaszerű réteg, amely meggátolja a cink további korrózióját. A növesztett réteg (epitaxiális réteg) úgy épül fel a hordozó felületén, hogy annak kristályszerkezetét követi, az egykristályos hordozón egykristályos epitaxiális réteg keletkezik. Kémiai hatásokkal szemben rendkívül ellenálló, mivel felületén vékony de igen ellenálló oxidréteg keletkezik. Levegőn állva a felületén zöldes színű bázisos réz-karbonát réteg, patina alakul ki. Az alumínium felületén, oxigénnel érintkezve vékony alumínium-oxid réteg képződik, amely ellenáll az ecetsavnak, így az ecetsav alumíniumból készült tartályokban szállítható. Ha a fém hosszú ideig van kitéve meghatározott mennyiségű vízgőz hatásának, a felületén PuO-réteg alakul ki. A zöld színű, paramágneses Xe a xenongázzal történő redukciója során keletkezik. A felületén igen vékony védő oxidréteg alakul ki, amely megakadályoz minden további levegővel való reakciót, hacsak nem hevül fölé. Az ón-dioxid az ón levegőn való égése után keletkezik. Ón-dioxid keletkezik akkor is, ha az ón salétromsavval reagál. Az ón általában a β-ón alakban fordul elő, mely ezüstös fém. Vörös színű fém, ha teljesen száraz levegőn marad, nedves levegőn viszont zöld színű patina vonja be. A kék és zöld színű részeket vékony fehér szegő határolja minden oldalról. Halogénekkel reagál, de fluor hatására a felületén védő CuF réteg keletkezik, így fluorgázzal lehet rézből készült eszközökkel dolgozni. Cinkpatina

A cinkpatina a cink (elterjedtebb nevén horgany) felületén kialakuló bázikus cink-karbonátokból és cink-oxidból felépülő vékony, hártyaszerű réteg, amely meggátolja a cink további korrózióját. Ezüstös színű, levegő hatására a felszínén pillanatok alatt oxidréteg alakul ki, amely megvédi a további oxidációtól. Felülete már szobahőmérsékleten vékony, a további oxidációtól védő, fakó színű oxidréteggel vonódik be (MgO). Felületén nikkel-oxid (NiO) réteg alakul ki, ez megvédi a további oxidálódás ellen. Tartós napfény hatására a kristályok felületén ólom-oxid, illetve ólom válik ki, ami megvédi a kristályokat a további oxidációtól. Vízzel és a levegővel közönséges körülmények közt nem, vagy csak lassan reagál a felületén kialakuló passzív oxidréteg miatt, ami megvédi a fémet a további oxidációtól. A bilirubinból zöld színű biliverdin keletkezik. Az olyan fém, amely könnyen oxidálódik, és felületén stabil oxidréteg keletkezik, forraszanyagnak csak kivételes esetben alkalmas. Szára vékony, ritkásan szőrös, zöld színű. A titánt megvédi a felületén keletkeziő titán(III)-és titán(IV)-oxid réteg, passziválódik. Szobahőmérsékleten gyorsan vastag oxidréteg keletkezik, ami passziválja a fémet, és védi a további oxidációtól. Ezeket leszámítva a legtöbb fém passziválódik a felületén képződő fém-fluorid réteg miatt, ezért porítva kell őket reagáltatni. A növesztett réteg (epitaxiális réteg) úgy épül fel a hordozó felületén, hogy annak kristályszerkezetét követi, az egykristályos hordozón egykristályos epitaxiális réteg keletkezik. Kémiai hatásokkal szemben rendkívül ellenálló, mivel felületén vékony de igen ellenálló oxidréteg keletkezik. Levegőn állva a felületén zöldes színű bázisos réz-karbonát réteg, patina alakul ki. Az alumínium felületén, oxigénnel érintkezve vékony alumínium-oxid réteg képződik, amely ellenáll az ecetsavnak, így az ecetsav alumíniumból készült tartályokban szállítható. Ha a fém hosszú ideig van kitéve meghatározott mennyiségű vízgőz hatásának, a felületén PuO-réteg alakul ki. A zöld színű, paramágneses Xe a xenongázzal történő redukciója során keletkezik. A felületén igen vékony védő oxidréteg alakul ki, amely megakadályoz minden további levegővel való reakciót, hacsak nem hevül fölé. Vörös színű fém, ha teljesen száraz levegőn marad, nedves levegőn viszont zöld színű patina vonja be. A kék és zöld színű részeket vékony fehér szegő határolja minden oldalról. Halogénekkel reagál, de fluor hatására a felületén védő CuF réteg keletkezik, így fluorgázzal lehet rézből készült eszközökkel dolgozni. Az alkáliföldfémek közös tulajdonságai:

A magnézium kevésbé reakcióképes, mivel felületén – a levegő oxigénjével érintkezve – összefüggő oxidréteg alakul ki, mely megóvja a további oxidációtól. Ez azért van mert a nedvesség a zuzmók felszínét (cortex) jóval átlátszóbbá változtatja, amely miatt előtűnik a zöld színű fotobionta réteg. A P-vitamin segíti a C-vitamin felszívódását és megvédi az oxidációtól, ezenkívül erősíti a hajszálereket. Ezüstös színű, levegő hatására a felszínén pillanatok alatt oxidréteg alakul ki, amely megvédi a további oxidációtól. Levegőn állva a felületén zöldes színű bázisos réz-karbonát réteg, patina alakul ki. Felülete már szobahőmérsékleten vékony, a további oxidációtól védő, fakó színű oxidréteggel vonódik be (MgO). Felületén nikkel-oxid (NiO) réteg alakul ki, ez megvédi a további oxidálódás ellen. Tartós napfény hatására a kristályok felületén ólom-oxid, illetve ólom válik ki, ami megvédi a kristályokat a további oxidációtól. Vízzel és a levegővel közönséges körülmények közt nem, vagy csak lassan reagál a felületén kialakuló passzív oxidréteg miatt, ami megvédi a fémet a további oxidációtól. A bilirubinból zöld színű biliverdin keletkezik. Az olyan fém, amely könnyen oxidálódik, és felületén stabil oxidréteg keletkezik, forraszanyagnak csak kivételes esetben alkalmas. Szára vékony, ritkásan szőrös, zöld színű. A titánt megvédi a felületén keletkeziő titán(III)-és titán(IV)-oxid réteg, passziválódik. Szobahőmérsékleten gyorsan vastag oxidréteg keletkezik, ami passziválja a fémet, és védi a további oxidációtól. Ezeket leszámítva a legtöbb fém passziválódik a felületén képződő fém-fluorid réteg miatt, ezért porítva kell őket reagáltatni. Cinkpatina

A cinkpatina a cink (elterjedtebb nevén horgany) felületén kialakuló bázikus cink-karbonátokból és cink-oxidból felépülő vékony, hártyaszerű réteg, amely meggátolja a cink további korrózióját. Réz(II)-karbonát

A réz(II)-karbonát egy zöld színű por, vízben oldhatatlan. A Cobre név inkább a réz/zöld színű zuzmóra utal, amely a kanyon falain csüng. A növesztett réteg (epitaxiális réteg) úgy épül fel a hordozó felületén, hogy annak kristályszerkezetét követi, az egykristályos hordozón egykristályos epitaxiális réteg keletkezik. Kémiai hatásokkal szemben rendkívül ellenálló, mivel felületén vékony de igen ellenálló oxidréteg keletkezik. Réz-oxid vagy réz-karbonát sósavban való oldásával kapható; oldatából zöld színű dihidrát kristályosodik ki. Az alumínium felületén, oxigénnel érintkezve vékony alumínium-oxid réteg képződik, amely ellenáll az ecetsavnak, így az ecetsav alumíniumból készült tartályokban szállítható. Ha a fém hosszú ideig van kitéve meghatározott mennyiségű vízgőz hatásának, a felületén PuO-réteg alakul ki. A zöld színű, paramágneses Xe a xenongázzal történő redukciója során keletkezik. Réz(II)-oxid, vagy réz(II)-karbonát sósavban való oldásával kapható; oldatából zöld színű dihidrát kristályosodik ki. A felületén igen vékony védő oxidréteg alakul ki, amely megakadályoz minden további levegővel való reakciót, hacsak nem hevül fölé. Vörös színű fém, ha teljesen száraz levegőn marad, nedves levegőn viszont zöld színű patina vonja be. A kék és zöld színű részeket vékony fehér szegő határolja minden oldalról.