Mikor keletkezik dér?
Ha a levegő hőmérséklete eléri a harmatpontját. Ha a levegő lehűl, és vízgőztartalma kicsapódik. Ha a lehűlt felszín fölé melegebb, páradús levegő érkezik. Ha a túltelített levegőből derült, szélcsendes időben 0ºC alatt kicsapódik a vízgőz a felszín közelében lévő tárgyakra. Ha a kisugárzással lehűlt felszín lehűti a levegő alsó rétegét, és a kicsapódó vízgőz apró cseppekben válik ki a felszín tárgyain.
A B C D E
A dér komoly kárt tehet a növényekben, különösen akkor, ha a levegő hőmérséklete nemcsak a talaj közelében, hanem a magasabb légrétegekben is fagypont alá süllyed. Amennyiben a levegő hőmérséklete eléri a harmatpontot, megindul a levegőben lévő vízgőz kicsapódása (kondenzáció). Amennyiben a levegő és egy adott felület hőmérséklete egyaránt 0 °C alatti, a harmat megfagy, ez esetben "dér"ről beszélünk. A levegő hőmérséklete 12,5 – 12,8 °C. A levegő hőmérséklete átlagosan 10 °C. Dér (csapadék)

A dér olyan meteorológiai jelenség, mely akkor jön létre, ha a harmatpontja alá hűlt levegő a víz fagypontja alatti hőmérsékletű felülettel érintkezik, párakicsapódást idézve elő. A levegő hőmérséklete nagyon hideg, a leghidegebb pontján, körülbelül 70 méteres mélységben 3–4 °C a levegő hőmérséklete. Ezért ha a levegő évi átlagos hőmérséklete csupán kevéssel van 0 °C alatt (kb. A levegő sűrítése közben hő keletkezik, tágulásakor a levegő lehűl. A tisztuló repülésre januárban vagy februárban kerül sor, amikor a levegő hőmérséklete az enyhébb déli órákban eléri a 10-12 Celsius-fokot. Az ősz beköszöntével hirtelen csökken a levegő hőmérséklete. A levegő hőmérséklete sosem emelkedik +10 °C fölé. Kiindulási helyzetben a levegő hőmérséklete mindkét térrészben azonos. A sűrítés során növekszik a levegő nyomása és hőmérséklete. Hőmérséklete nyaranta nem ritkán eléri a 30°C-ot. Nyáron időnként 46 °C-ig felcsúszik a levegő hőmérséklete. Szelepes, ha belégzéskor levegő áramlik be, de kilégzéskor a nyílás elzáródik, így a pleuraüregben túlnyomás keletkezik. Mikor Picard eléri a gépházat, a királynő megengedi Datának, hogy távozzon, ha akar. Amikor a levegő hőmérséklete eléri a harmatpontot akkor a pára látható alakban kiválik, ennek az előfeltétele, hogy a hűlő levegőben felhő, vagy köd alakuljon ki. A medencékben a víz hőmérséklete 26 °C fok, a sátor alatt a levegő hőmérséklete 30 °C fok. Ekkor a levegő oxigénjének hatására kálium-manganát keletkezik. A levegő oxigénje hatására elég, szén-dioxid keletkezik. A kéményben a füstgáz hőmérséklete sokkal nagyobb, mint a környező levegő hőmérséklete, ezért sűrűsége kisebb, mint a környezetéé. A nyári legmelegebb hőmérséklete néhány helyen eléri a 24 °C-ot. Majdnem folyamatosan, néhány hónap kivételével havonta, két évig mérve volt a barlang néhány pontjának a levegője, a levegő hőmérséklete és a levegő páratartalma, valamint a talaj hőmérséklete. A levegő sűrítése közben hő keletkezik, tágulásakor a levegő lehűl. Rendszerint éjszaka vagy hajnalban alakul ki, amikor a földközelben harmatpont alá hűlő levegő vízgőztartalma kicsapódik. A magasban a levegő lehűl, a benne lévő vízpára kicsapódik és felhők formájában láthatóvá válik. A levegő ilyenkor annyira lehűl, hogy hőmérséklete megközelíti a harmatpontot, és ennek következtében a páratartalom kicsapódik. A fenti hatások azzal magyarázhatók, hogy a levegő vízgőztartalma hidrolizálja és így HF és ClO keletkezik. A levegő vízgőztartalma a levegőnedvesség (műszaki nyelvben „légnedvesség”, „páratartalom”). Éjszakai állat, azonban mikor esténként lehűl a levegő 21 C° fok alá, időszakosan felhagy a vadászattal. A vízpára kicsapódik, és hegylánc túloldalára már csak száraz levegő érkezik. Ugyan szép nyári időben a kertben is tartható, ha lehűl a levegő, melegebb helyre kell őket tenni. A levegő páratartamának egy része ilyenkor kicsapódik és ekkor hatalmas ködtakaróvá alakul. Dér (csapadék)

A dér olyan meteorológiai jelenség, mely akkor jön létre, ha a harmatpontja alá hűlt levegő a víz fagypontja alatti hőmérsékletű felülettel érintkezik, párakicsapódást idézve elő. Az egész nappalt mozdulatlanul tölti, hogy ne veszítsen vizet, ám éjszaka, mikor lehűl a levegő, csoportokba verődik és a sivatagban haladó emberek nyomába szegődik. A vegyület kikristályosodik, ha az oldat lehűl. Ha ugyanis a levegő a telítetthez közeli állapotba kerül, akkor a hőmérséklet csökkenése túltelítetté teheti, így, ha vannak kondenzációs centrumok, azokon a telítetten túli páratartalom kicsapódik. (Ez a jelenség hasonló ahhoz a jól ismert folyamathoz, ami egy szódavizes palackhoz használt szén-dioxid patron átfúrásakor észlelhető: a patron hirtelen annyira lehűl, hogy a kiömlés környékén a levegő páratartalma dér formájában megfagy.) A felmelegedő levegő feláramlik, és a felszálló mozgás hatására lehűl, eléri a harmatpontot, megtörténik a kicsapódás. Képes olyan alacsony szintre lehűteni testét és környezetét, hogy a levegő páratartalma kicsapódik és megfagy a testén. Testvéreiː Dér Zsolt és Dér Asia. Szelepes, ha belégzéskor levegő áramlik be, de kilégzéskor a nyílás elzáródik, így a pleuraüregben túlnyomás keletkezik. Három közös gyermekük: Dér Aisa, Dér Zsolt és Dér Mária Franciska. Amikor a levegő nagy magasságba ér, ahol a levegő hideg, a víz kicsapódik, ami felhőket formál és esőt okoz, megteremtve ezzel a víz körforgását. Amikor a levegő hőmérséklete csökken, egyre kevesebb vízpárát képes feloldani, majd ha lehűl a harmatpont alá, akkor telítetté válik, és a vízpára kicsapódhat egy szilárd tárgyon. Ekkor a levegő oxigénjének hatására kálium-manganát keletkezik. A levegő oxigénje hatására elég, szén-dioxid keletkezik. A légkörnek nő a vízgőztartalma és az energiája. Amikor a felszín lehűl, a lehűlt és ezzel besűrűsödött víz lesüllyed, és a helyébe melegebb, könnyebb víz áramlik fel: beindul a "cirkuláció". A nyitott barlangrészben meglepően meleg és páradús a levegő. Meleg légköri frontok áramlásakor nagy páratartamú meleg levegő kerül a hideg felszín fölé, és telítetté válik. A páraködök a sarkvidéki tengerek fölött télen gyakoriak, mert a környező kontinensekről vagy jégmezőkről erősen lehűlt levegő áramlik a meleg vízfelszín fölé. Eredet: A Föld kérgében, mélységben, két lépésben lehűlt magmából keletkezik. Dér (csapadék)

A dér olyan meteorológiai jelenség, mely akkor jön létre, ha a harmatpontja alá hűlt levegő a víz fagypontja alatti hőmérsékletű felülettel érintkezik, párakicsapódást idézve elő. Ilyenkor van melegebb, a levegő páratartalma magas. A másik a tengeri eredetű, nedvesebb, melegebb levegő. A levegő sűrítése közben hő keletkezik, tágulásakor a levegő lehűl. Ha annyi melegebb vizet használnak, amennyiből ugyanannyi jég keletkezik, akkor nem lép fel a Mpemba-paradoxon, ha pedig ugyanannyi melegebb vizet használnak, akkor fellép, de kevesebb jég képződik. Röpte lassú; alig emelkedik a felszín fölé. Ugyan szép nyári időben a kertben is tartható, ha lehűl a levegő, melegebb helyre kell őket tenni. Ezért ha a teljes északi jégsapka és minden kontinentális gleccser el is olvadna, a tengerek vízszintje akkor sem változna számottevően, sőt hamarosan újra lecsökkenne, mivel a melegebb óceánok felett képződő páradús levegő még több csapadékot szállítana az Antarktiszra, ahol az megreked. Télen, amikor a tenger vize melegebb, mint a levegő, fűti a partvidéket, nyáron – amikor a levegő melegebb a víznél – a tenger hűtő tényezőként érvényesül. A "fotovezető antennában" áram keletkezik, ha a terahertzes jellel egy időben lézerfény is érkezik rá. A felsőbb légköri rétegekben lehűlt levegő a térítők mentén leszáll, száraz, csapadékmentes időt eredményezve. Szelepes, ha belégzéskor levegő áramlik be, de kilégzéskor a nyílás elzáródik, így a pleuraüregben túlnyomás keletkezik. Például a "fotovezető antennában" áram keletkezik, ha egyszerre érkezik rá a lézerfény és a terahertzes jel. Az évi csapadékmennyiség 90%-a a melegebb, vegetációs időszakban érkezik. A felszín fölé csak egy toronyszerű téglaépítmény magja emelkedik. Ekkor a levegő oxigénjének hatására kálium-manganát keletkezik. A levegő oxigénje hatására elég, szén-dioxid keletkezik. A bejövő levegő a ház alatti qanatból érkezik. A levegő hőmérséklete sosem emelkedik +10 °C fölé. A korai levegő-felszín radarok, mint például az ASV Mk. a túltelített levegőből a párafölösleg kicsapódik. Ezután a felszín közelében az északkeleti passzátok fújnak, az egyenlítői szélcsendes övig. Ezután a felszín közelében az északkeleti passzátok fújnak, az egyenlítői szélcsendes övig. Fehér oldala látható, ha a felszín közelében úszik. Itt a beszívott levegőből a víz kicsapódik, a tölcsér virág így szerez nedvet magának. Ezt csak a köztük lévő csata alatt derült ki. Ha az anyag eléri az őrá jellemző harmatponti hőmérsékletet, a benne lévő pára kicsapódik. A bazaltos anyagnak egy része a felszín alatt kis mélységben, de még a felszín közelében kristályosodott. A talajban is keletkezhet harmat, ha a talajban a levegővel együtt áramló vízgőz hidegebb rétegekhez ér és kicsapódik, ez a föld alatti vagy talajharmat. A vízfelszín nagysága

Az időegység alatt elpárolgó víz mennyisége arányos a folyékony víz és a vízgőz közötti felszín nagyságával. Egyes országokban, az éjszakai párás levegőből kövek segítségével gyűjtik össze a nedvességet, melyekre a vízpára kicsapódik. A nászrepülésre általában 11 és 17 óra között, derült, szélcsendes napon kerül sor. Vízjégből felépülő kőzet esetén ilyenkor vízgőz és víz keletkezik. A felszín közelében tartózkodó rajhal. Ezek vizéből, ahogy az a felszínre jut, az oldott széndioxid egy része elillan a levegőbe, az így túltelített vízből kicsapódik a kalcium-karbonát. Meggyújtva elég, az égésekor vízgőz és arzén(III)-oxid keletkezik. A termikek tetején általában egy felhő jelenik meg, amikor a feláramlás hőmérséklete a harmatponti hőmérsékletre csökken, és a vízgőz kicsapódik. Ezzel a lövedék röppályája szélcsendes időben néhány percig látható marad. A feláramlásban a vízgőz egy része kicsapódik, először kialakulnak a térségre jellemző tornyos gomolyfelhők, majd a forgás hatására a jellegzetes felhőkarok. Vízgőz hatására cink-oxid és hidrogén-szulfid keletkezik belőle, ez a reakció megfordítható. A működés elve valószínűleg az a fizikai jelenség, hogy a levegőben lévő nedvességtartalom a kellően lehűtött hideg felületek közelében telítetté válik és kicsapódik. Páratartalom a levegőben lévő vízgőz „tömegét” jelenti, két meghatározása létezik. A hegyek szélcsendes, „szél alatti” oldala így sokkal kevesebb csapadékhoz jut, mint a szél felőli oldala, ahol az emelkedésre kényszerülő légtömegek páratartalma kicsapódik. A teljesen töltött akkumulátor szélcsendes időben 27 perces maximális üzemidőt tesz lehetővé. Ügyes úszó; szívesebben marad a felszín közelében. Meleg légköri frontok áramlásakor nagy páratartamú meleg levegő kerül a hideg felszín fölé, és telítetté válik. A "felső" és "alsó" felszín ízesülésre szolgál. Ezek megnövelik a felszín és az alsó légkör hőmérsékletét. A talajvíz a felszín közelében betöményedik, majd túltelítetté válik. A korai levegő-felszín radarok, mint például az ASV Mk. A felszín közelében úszkál, ahol apró gerinctelenekkel és növényi anyagokkal táplálkozik. A folyók középső és alsó szakaszaiban él; a felszín közelében tartózkodik. Radioaktív Ar a Ca bomlása során keletkezik a felszín alatti atomrobbantások következtében. Ha a felszín egyenletlen, akkor az „barkánmarasztaló” hatású. Fehér oldala látható, ha a felszín közelében úszik. A vízfelszín nagysága

Az időegység alatt elpárolgó víz mennyisége arányos a folyékony víz és a vízgőz közötti felszín nagyságával. További tényezők még a szélnek való kitettség (különösen mikor ennek hatására a felszín hómentessé válik télen), valamint a kőzetaljzat minősége. Nappal a Föld ege olyan, mint egy sötétkék felszín a levegő fénytörése miatt. Ha nem megvalósítható, hogy a qanat felszín fölötti végét a település közelében alakítsák ki, szükségessé válik egy föld feletti "jub" vagy csatorna ásása. A nedves steril felszín a kapilláris aktivitás miatt elkerülhetetlenül fertőzötté válik (pl. Amikor a felszín lehűl, a lehűlt és ezzel besűrűsödött víz lesüllyed, és a helyébe melegebb, könnyebb víz áramlik fel: beindul a "cirkuláció". A piac négy felszín feletti és egy felszín alatti szinttel épült meg. A "külső" és "belső" felszín szintén ízesülési felszín amivel a többi csonthoz csatlakoznak. A felszín közelében az attól a felszín irányában távolodó hullámok szintén eltérülnek a felszín közeli élesen változó rétegzettség következtében. A felszín hegyes. A felszín kb. A magma kristályosodása következtében gázok és gőzök szabadultak fel (vízgőz, sósav, kén-hidrogén, stb), amelyek lassan a felszín felé nyomultak. A felszín alatti rétegben is keletkezik a K neutronbefogása vagy a kalcium alfa-bomlása révén. 3 méterrel a felszín alá, és sima mészőlapokkal rakták ki. A koncentrikus vetődések szintén a felszín beesésével alakultak ki.