Melyik nem sav-bázis reakció?
Kén-trioxid és nátrium-hidoxid-oldat reakciója. Magnézium-oxid és kénsav reakciója. Sósav és kalcium reakciója. Salétromsav és ammónia reakciója. Hangyasav és kálium-hidroxid reakciója.
A B C D E
Sav-bázis reakció

Sav-bázis reakciónak – Brönsted elmélete szerint – a protonleadással járó, ún. Mint fentebb említettük, a kondenzációs reakció is sav–bázis reakció. A szilikátásványok többségének keletkezése felfogható úgy, mint a szilícium-dioxid és egy bázikus oxid reakciója – ez Lux–Flood-szerinti sav–bázis reakció. Számos termék állítható elő sósavval hagyományos sav–bázis-reakció révén. Ez a komplex kén-trioxidból és piridinből keletkezik – előbbi Lewis-sav, utóbbi Lewis-bázis. A sav-bázis indikátorok így jelzik az oldat pH-ját vagy annak változását. Kén-trioxid

A kén-trioxid (SO) a kén egyik oxidja, egy központi kénatomhoz kapcsolódik 3 oxigénatom. Kén-trioxid piridin komplex

A kén-trioxid piridin komplex kémiai vegyület, képlete CHNSO. Gyakran alkalmazzák sav-bázis indikátorként sav-bázis titrálásoknál. Sav-bázis indikátor

A sav-bázis indikátor (lat. A reakció lassabb, mint a sav-bázis titrálásoknál, a vizsgálandó anyag melegítésével gyorsítható. Ez egy sav-bázis reakció, vagyis víz és só (jelen esetben kálium-acetát) keletkezik, míg a sav és a lúg semlegesíti egymást. (Lásd: Sav-bázis elméletekben az Arrhenius-Ostwald féle sav-bázis elmélet.) "Laboratóriumban" NaCl keletkezik sósav és nátrium-hidroxid semlegesítési reakciója, vagy nátrium-karbonát és sósav reakciója során. A kén-dioxidot tovább oxidálják, ilyenkor kén-trioxid keletkezik:

Az exoterm reakció egyensúlyra vezet, ezért célszerű alacsony hőmérsékleten (400-500 °C) végezni, azonban homogén fázisban a reakció sebessége nagyon kicsi. A bomlásának termékei: kén-trioxid és ólom-oxid. A nátrium-polonidot fém nátrium és folyékony hidrogén-polonid sav-bázis reakciójával lehet előállítani:

Elő lehet állítani nátrium és polónium keverékének 300–400 °C történő hevítésével is. Sav-bázis elméletek

A sav-bázis elméletek a savasság és lúgosság kialakulására, hatásmechanizmusára vonatkozó magyarázatok. A pufferhatás alapvető része a sav-bázis fiziológiának, beleértve a sav-bázis homeosztázist is, és kulcsfontosságú az olyan zavarok megértésében, mint a sav-bázis kiegyensúlyozatlanság. Hevítés hatására, magasabb hőmérsékleten bomlanak, ekkor fém-oxid, víz, és kén-oxid (kén-dioxid vagy kén-trioxid) keletkezik. A gyenge savhoz konjugált bázis egy erős bázis, a gyenge bázishoz konjugált sav erős sav. Sav-bázis reakciók során:

2. (Lásd még: sav-bázis elméletek.) sav-bázis titrálásnál a meghatározáshoz használt mérőoldat sav- vagy lúgoldat. A nátrium-diszulfid in situ keletkezik nátrium-szulfid és kén reakciójával. A szilikátásványok többségének keletkezése felfogható úgy, mint a szilícium-dioxid és egy bázikus oxid reakciója – ez Lux–Flood-szerinti sav–bázis reakció. Sav-bázis reakció

Sav-bázis reakciónak – Brönsted elmélete szerint – a protonleadással járó, ún. Mint fentebb említettük, a kondenzációs reakció is sav–bázis reakció. Számos termék állítható elő sósavval hagyományos sav–bázis-reakció révén. Gyakran alkalmazzák sav-bázis indikátorként sav-bázis titrálásoknál. Sav-bázis indikátor

A sav-bázis indikátor (lat. A reakció lassabb, mint a sav-bázis titrálásoknál, a vizsgálandó anyag melegítésével gyorsítható. Ez egy sav-bázis reakció, vagyis víz és só (jelen esetben kálium-acetát) keletkezik, míg a sav és a lúg semlegesíti egymást. (Lásd: Sav-bázis elméletekben az Arrhenius-Ostwald féle sav-bázis elmélet.) A magnézium vagy a magnézium-oxid és víz reakciójában keletkezik. Sav-bázis elméletek

A sav-bázis elméletek a savasság és lúgosság kialakulására, hatásmechanizmusára vonatkozó magyarázatok. A pufferhatás alapvető része a sav-bázis fiziológiának, beleértve a sav-bázis homeosztázist is, és kulcsfontosságú az olyan zavarok megértésében, mint a sav-bázis kiegyensúlyozatlanság. Magnézium-szulfát

A magnézium-szulfát egy a magnézium és a kénsav által alkotott só, melynek képlete MgSO. A kalcium-oxid (E-529) és a magnézium-oxid nem oldódik, hanem vegyületet képez a vízzel. Kénsav

A kénsav (HO) színtelen, nagy sűrűségű folyadék, kétértékű, erős ásványi sav. A gyenge savhoz konjugált bázis egy erős bázis, a gyenge bázishoz konjugált sav erős sav. Sav-bázis reakciók során:

2. (Lásd még: sav-bázis elméletek.) Indium-oxid vagy indium-karbonát és kénsav reakciójával keletkezik. Szulfámsav

A szulfámsav, más néven amido-kénsav, kénsav-amid erős egyértékű szervetlen sav. A magnézium-peroxidot magnézium-hidroxid (vagy magnézium-oxid) vizes szuszpenziójából állítják elő, hidrogén-peroxiddal. A reakció kénsav jelenlétében megy végbe. sav-bázis titrálásnál a meghatározáshoz használt mérőoldat sav- vagy lúgoldat. Egy HA sav vizes oldatában a bázis a víz, a konjugált bázis az és a konjugált sav az oxóniumion. Ez olyan sav–bázis reakcióra példa, ahol a monomer oxoanion a bázis, és a kondenzált oxoanion a konjugált sav. Sav-bázis reakció

Sav-bázis reakciónak – Brönsted elmélete szerint – a protonleadással járó, ún. Mint fentebb említettük, a kondenzációs reakció is sav–bázis reakció. A szilikátásványok többségének keletkezése felfogható úgy, mint a szilícium-dioxid és egy bázikus oxid reakciója – ez Lux–Flood-szerinti sav–bázis reakció. Számos termék állítható elő sósavval hagyományos sav–bázis-reakció révén. "Laboratóriumban" NaCl keletkezik sósav és nátrium-hidroxid semlegesítési reakciója, vagy nátrium-karbonát és sósav reakciója során. Gyakran alkalmazzák sav-bázis indikátorként sav-bázis titrálásoknál. Sav-bázis indikátor

A sav-bázis indikátor (lat. A reakció lassabb, mint a sav-bázis titrálásoknál, a vizsgálandó anyag melegítésével gyorsítható. Ez egy sav-bázis reakció, vagyis víz és só (jelen esetben kálium-acetát) keletkezik, míg a sav és a lúg semlegesíti egymást. (Lásd: Sav-bázis elméletekben az Arrhenius-Ostwald féle sav-bázis elmélet.) Sav-bázis elméletek

A sav-bázis elméletek a savasság és lúgosság kialakulására, hatásmechanizmusára vonatkozó magyarázatok. A reakció során ecetsav és sósav keletkezik. A pufferhatás alapvető része a sav-bázis fiziológiának, beleértve a sav-bázis homeosztázist is, és kulcsfontosságú az olyan zavarok megértésében, mint a sav-bázis kiegyensúlyozatlanság. A gyenge savhoz konjugált bázis egy erős bázis, a gyenge bázishoz konjugált sav erős sav. Sav-bázis reakciók során:

2. (Lásd még: sav-bázis elméletek.) a sósav esetén kalcium- vagy magnézium-klorid) keletkezik. sav-bázis titrálásnál a meghatározáshoz használt mérőoldat sav- vagy lúgoldat. Egy HA sav vizes oldatában a bázis a víz, a konjugált bázis az és a konjugált sav az oxóniumion. Ez olyan sav–bázis reakcióra példa, ahol a monomer oxoanion a bázis, és a kondenzált oxoanion a konjugált sav. A sósav erős sav, mivel vízben gyakorlatilag teljesen disszociál. A sósav erős szervetlen sav, számos ipari eljárásban alkalmazzák. Erősebb bázis, mint amilyen erősségű sav. A talaj nitrogéntartalmának sav-bázis indikátora. A fenolftaleint sav-bázis indikátornak használják. Sav-bázis reakció

Sav-bázis reakciónak – Brönsted elmélete szerint – a protonleadással járó, ún. Mint fentebb említettük, a kondenzációs reakció is sav–bázis reakció. A szilikátásványok többségének keletkezése felfogható úgy, mint a szilícium-dioxid és egy bázikus oxid reakciója – ez Lux–Flood-szerinti sav–bázis reakció. Számos termék állítható elő sósavval hagyományos sav–bázis-reakció révén. Gyakran alkalmazzák sav-bázis indikátorként sav-bázis titrálásoknál. Sav-bázis indikátor

A sav-bázis indikátor (lat. A reakció lassabb, mint a sav-bázis titrálásoknál, a vizsgálandó anyag melegítésével gyorsítható. Ez egy sav-bázis reakció, vagyis víz és só (jelen esetben kálium-acetát) keletkezik, míg a sav és a lúg semlegesíti egymást. (Lásd: Sav-bázis elméletekben az Arrhenius-Ostwald féle sav-bázis elmélet.) Sav-bázis elméletek

A sav-bázis elméletek a savasság és lúgosság kialakulására, hatásmechanizmusára vonatkozó magyarázatok. A pufferhatás alapvető része a sav-bázis fiziológiának, beleértve a sav-bázis homeosztázist is, és kulcsfontosságú az olyan zavarok megértésében, mint a sav-bázis kiegyensúlyozatlanság. A gyenge savhoz konjugált bázis egy erős bázis, a gyenge bázishoz konjugált sav erős sav. Sav-bázis reakciók során:

2. (Lásd még: sav-bázis elméletek.) Salétromsav

A salétromsav (HNO) - régi nevei: "légenysav", "választóvíz", "fojtósav" - egybázisú, erős sav, sói a . sav-bázis titrálásnál a meghatározáshoz használt mérőoldat sav- vagy lúgoldat. Egy HA sav vizes oldatában a bázis a víz, a konjugált bázis az és a konjugált sav az oxóniumion. Ez olyan sav–bázis reakcióra példa, ahol a monomer oxoanion a bázis, és a kondenzált oxoanion a konjugált sav. Thiele és Lachman eredetileg kálium-nitrokarbamát hidrolízisével állította elő:

További előállítási mód a nitrokarbaminsav hidrolízise:

szulfámsav és salétromsav reakciója:

és a dinitrogén-pentoxid két ekvivalens ammóniával történő reakciója:

Vizes közegben bomlik, a reakciót bázis katalizálja: Erősebb bázis, mint amilyen erősségű sav. A talaj nitrogéntartalmának sav-bázis indikátora. A fenolftaleint sav-bázis indikátornak használják. Egyszerű sav-bázis rendszer: sav az a molekula vagy ion, amely protont ad le, és bázis az amelyik protont vesz fel. A legismertebb sav-bázis indikátorok: lakmusz, fenolftalein. Egy sav vagy bázis konjugáltnak jelölése szövegfüggő. Előállítható kálium-klorid oldat elektrolízisével vagy kálium-karbonát és kalcium-hidroxid reakciója révén. Ez egy sav-bázis reakció, vagyis víz és só (jelen esetben kálium-acetát) keletkezik, míg a sav és a lúg semlegesíti egymást. Sav-bázis reakció

Sav-bázis reakciónak – Brönsted elmélete szerint – a protonleadással járó, ún. A kálium-jodátot elő lehet állítani kálium tartalmú bázis, például kálium-hidroxid és jódsav reakciójával: Mint fentebb említettük, a kondenzációs reakció is sav–bázis reakció. Kálium-acetát

A kálium-acetát (E261) egy kálium tartalmú bázis (kálium-hidroxid vagy kálium-karbonát), és ecetsav reakciójából keletkezik. Erősebb bázis mint a nátrium- vagy a kálium-hidroxid. A szilikátásványok többségének keletkezése felfogható úgy, mint a szilícium-dioxid és egy bázikus oxid reakciója – ez Lux–Flood-szerinti sav–bázis reakció. Számos termék állítható elő sósavval hagyományos sav–bázis-reakció révén. formula_6

A reakció kálium-hidroxid etanolos vagy metanolos oldatában megy végbe. Az aldoladdíciós termék dehidratációja kétféleképpen történhet: erős bázis, például kálium-terc-butoxid, kálium-hidroxid vagy nátrium-hidrid jelenlétében enolát mechanizmus, míg sav katalízis esetén enol mechanizmus szerint játszódik le. Gyakran alkalmazzák sav-bázis indikátorként sav-bázis titrálásoknál. Sav-bázis indikátor

A sav-bázis indikátor (lat. A reakció lassabb, mint a sav-bázis titrálásoknál, a vizsgálandó anyag melegítésével gyorsítható. A reakció során a kálium-klorid kieserittel reagál és schönit képződik, amely továbbreagál a kálium-kloriddal:


Kálium-klorid és nátrium-szulfát reakciója két lépcsőben játszódik le. (Lásd: Sav-bázis elméletekben az Arrhenius-Ostwald féle sav-bázis elmélet.) Kálium-hidroxid

A kálium-hidroxid vagy marókáli egy szervetlen vegyület, amelynek képlete KOH. Kálium-hidroxid olvadékában kálium-rutenát keletkezése közben feloldódik. Sav-bázis elméletek

A sav-bázis elméletek a savasság és lúgosság kialakulására, hatásmechanizmusára vonatkozó magyarázatok. A nióbiumot a nátrium-hidroxid és a kálium-hidroxid olvadéka megtámadja. A pufferhatás alapvető része a sav-bázis fiziológiának, beleértve a sav-bázis homeosztázist is, és kulcsfontosságú az olyan zavarok megértésében, mint a sav-bázis kiegyensúlyozatlanság. Ha alkoholos kálium-hidroxid jelenlétében melegítik, a vegyület kálium-karbonátra és kálium-kloridra bomlik. Nátrium-hidroxid- vagy kálium-hidroxid-oldatban feloldódik, ekkor kromát és plumbit keletkezik. A nátrium-hidroxid és a benzoesav reakciója során keletkezik. A gyenge savhoz konjugált bázis egy erős bázis, a gyenge bázishoz konjugált sav erős sav.