Követheti-e egy szabadon mozgó, egyenes vonalú egyenletes mozgást végző töltés homogén mágneses térben az indukcióvonalakat? (A gravitáció elhanyagolható.)
Nem, mert a mágneses tér gyorsítja a töltést az indukcióvonalak irányába. Nem, mert a Lorentz-erő merőleges a mágneses térre, és eltéríti. Igen, mert ilyenkor nem hat rá a mágneses tér.
A B C
Mozgó elektromos töltés (elektromos áram) vagy az elektromos mező változása létrehozhat mágneses mezőt (mágneses tér, mágneses erőtér). Egy szabad részecske ("m" tömeggel) az Euklideszi térben egyenes vonalú egyenletes mozgást végez ("v" sebességgel). A Faraday–Lenz-törvény értelmében az erős mágneses térben mozgó elektronok a külső mágneses tér irányával ellenkező irányú mágneses teret hoznak létre. Ez homogén mágneses tér és egyenletes tekercselés esetén közel színuszos jelalakot jelent. Egyrészt a golyó egyenes vonalú egyenletes mozgást végez vízszintesen, másrészt a golyó szabadon esik függőlegesen. Ha az formula_1 felület merőleges a mágneses tér indukcióvonalaira, akkor a formula_2 indukciójú homogén mágneses térnek erre a felületre vett mágneses fluxusa:

Általános esetben a mágneses fluxus a formula_4 mágneses indukció formula_5 felületre vett integrálja: 

A mágneses fluxus szemléletesen a felületet metsző mágneses indukcióvonalak számával egyezik meg, bár nem dimenziótlan mennyiség. Newton úgy gondolta, létezik egy ilyen abszolút rendszer, amihez képest minden egyenes vonalú egyenletes mozgást végző rendszer is inerciarendszer. Ideális próbatest a mágneses tér észlelésére, mert a füzérek a külső mágneses erő hatására beállnak a környezet mágneses erővonalainak irányába. A test emiatt vízszintesen egyenes vonalú egyenletes mozgást végez, másrészt egyenes vonalú egyenletesen változó mozgással esik lefelé. Feltételezve, hogy a mágneses tér valóban homogén lineáris. Ilyenkor a test vízszintesen egyenes vonalú egyenletes mozgást végez, függőlegesen pedig egyenes vonalú egyenletesen változó mozgással esik lefelé. A Lorentz-erő mágneses komponense nem végez munkát, a mágneses tér egy mozgó töltött részecske kinetikus energiáját nem változtatja meg. A ciklotron azt használja ki, hogy adott mágneses térben egy részecske bármekkora sebesség esetén azonos idő alatt megy körbe (töltés mozgása mágneses térben). Egyenes vonalú egyenletes mozgás

Az egyenes vonalú egyenletes mozgás a kinematika tárgykörébe tartozó legegyszerűbb mozgásforma. Az egyenes vonalú egyenletes mozgást végző (vagy nyugalomban levő) pontszerű test kölcsönhatás hiányában nem változtatja meg mozgásállapotát (Newton 1. axiómája), ezt a tulajdonságot tehetetlenségnek nevezzük. A mágneses dipólus elvileg egy-egy ellentétes töltésű „mágneses töltés” dipólusa, de a természetben eddig mágneses monopólusokat nem találtak. Az így kialakuló mágneses tér a forgó mágneses tér. Felfedezte az örvényáramokat (a „Foucault-áramokat”), amelyek erős mágneses térben mozgó vezetőben (pl. Az elektromos fluxus egy S felületre:

A formula_11 mágneses indukció formula_1 felületre vett

integrálját mágneses fluxusnak hívjuk, ami szemléletesen a felületet metsző mágneses indukcióvonalak száma, bár nem dimenziótlan mennyiség. Ezek alapján megállapította a két, egymáshoz képest egyenes vonalú egyenletes mozgást végző vonatkoztatási rendszer közötti transzformáció törvényeit, melyeket ma Galilei-transzformációnak nevezünk. A test ilyenkor egyrészt egyenes vonalú egyenletes mozgást végez a kezdősebességtől függően felfelé vagy lefelé, másrészt egyenes vonalú egyenletesen változó mozgással esik lefelé.. E két mozgás összege egy függőleges pályán végbemenő, egyenes vonalú egyenletesen változó mozgás lesz. Két esemény között pedig az egyenes (vagyis az egyenes vonalú, egyenletes mozgást leíró) világvonal ívhossza a maximális az összes lehetséges közül. Ekkor a vas mágneses dipólusai a külső mágneses tér irányába állnak be, ami csak úgy lehetséges, ha az atomi dipólusok impulzusmomentumai a külső tér irányába mutatnak. Mágneses mező

A mágneses mező (másként "mágneses tér") mágneses erőtér. Ilyenkor a test egyrészt egyenes vonalú egyenletes mozgást végez a kezdősebességtől függően felfelé vagy lefelé, másrészt egyenes vonalú egyenletesen változó mozgással esik lefelé. A Lorentz-erő mágneses komponense nem végez munkát, a mágneses tér egy mozgó töltött részecske kinetikus energiáját nem változtatja meg. A mágneses mezőben mozgó töltésre ható erő nagysága (Lorentz-erő):

formula_17, ahol "Q" a töltés, "v" a sebesség, és "B" az indukció. Az elv alapja, hogy mágneses térben minden egyes neutron spinje a térre merőleges irányú és állandó szögsebességű processziós mozgást végez. Egy szabad részecske ("m" tömeggel) az Euklideszi térben egyenes vonalú egyenletes mozgást végez ("v" sebességgel). A Lorentz-erő nagysága

ahol q az elektromos töltés, E az elektromos térerősség, B a mágneses indukció és v az elektromos töltés sebessége. Mivel a Lorentz-erő mindig merőleges a pillanatnyi elmozdulásra, ezért a mágneses mező nem végez munkát. Ha a töltés mozgást végez már nem beszélünk elektrosztatikáról, ugyanis változó elektromos mező változó, (örvényes) mágneses mezőt hoz létre, ami Lorentz-erőként hat a mozgó töltésekre. Egyrészt a golyó egyenes vonalú egyenletes mozgást végez vízszintesen, másrészt a golyó szabadon esik függőlegesen. A Lorentz-erő a mágneses tér által kifejtett erő egy áramjárta vezetőre. Ezen a területen a mágneses tér merőleges az elektromos térre. Mozgó elektromos töltés (elektromos áram) vagy az elektromos mező változása létrehozhat mágneses mezőt (mágneses tér, mágneses erőtér). Newton úgy gondolta, létezik egy ilyen abszolút rendszer, amihez képest minden egyenes vonalú egyenletes mozgást végző rendszer is inerciarendszer. Mozgásuk kiváltó oka a mágneses térre merőlegesen mozgó plazma. A test emiatt vízszintesen egyenes vonalú egyenletes mozgást végez, másrészt egyenes vonalú egyenletesen változó mozgással esik lefelé. Lorentz-erő

A Lorentz-erő az elektromágneses térben egy elektromos töltésre ható erő. A mágneses erő a fent leírtak szerint eltéríti az elektront és ciklois pályára kényszeríti. Ilyenkor a test vízszintesen egyenes vonalú egyenletes mozgást végez, függőlegesen pedig egyenes vonalú egyenletesen változó mozgással esik lefelé. A ciklotron azt használja ki, hogy adott mágneses térben egy részecske bármekkora sebesség esetén azonos idő alatt megy körbe (töltés mozgása mágneses térben). Ha egy elektron mágneses térben mozog, akkor Lorentz-erő hat rá, mely az elektron mozgási irányvektorának és a térerősségvektornak a vektori szorzatával adható meg. A Faraday–Lenz-törvény értelmében az erős mágneses térben mozgó elektronok a külső mágneses tér irányával ellenkező irányú mágneses teret hoznak létre. A mágneses dipólus elvileg egy-egy ellentétes töltésű „mágneses töltés” dipólusa, de a természetben eddig mágneses monopólusokat nem találtak. Ha viszont a mágneses tér nem homogén, akkor a dipólus egyik végére ható erő kismértékben eltérő lesz a másik végére ható erőtől és így az eredő erő hatásaként eltéríti a dipólus röppályáját. Ez homogén mágneses tér és egyenletes tekercselés esetén közel színuszos jelalakot jelent. Az egyenes vonalú egyenletes mozgást végző (vagy nyugalomban levő) pontszerű test kölcsönhatás hiányában nem változtatja meg mozgásállapotát (Newton 1. axiómája), ezt a tulajdonságot tehetetlenségnek nevezzük. Egyenes vonalú egyenletes mozgás

Az egyenes vonalú egyenletes mozgás a kinematika tárgykörébe tartozó legegyszerűbb mozgásforma. Mozgó elektromos töltés (elektromos áram) vagy az elektromos mező változása létrehozhat mágneses mezőt (mágneses tér, mágneses erőtér). Egy szabad részecske ("m" tömeggel) az Euklideszi térben egyenes vonalú egyenletes mozgást végez ("v" sebességgel). Ilyenkor a test vízszintesen egyenes vonalú egyenletes mozgást végez, függőlegesen pedig egyenes vonalú egyenletesen változó mozgással esik lefelé. Ez homogén mágneses tér és egyenletes tekercselés esetén közel színuszos jelalakot jelent. A Faraday–Lenz-törvény értelmében az erős mágneses térben mozgó elektronok a külső mágneses tér irányával ellenkező irányú mágneses teret hoznak létre. Egyrészt a golyó egyenes vonalú egyenletes mozgást végez vízszintesen, másrészt a golyó szabadon esik függőlegesen. Ilyenkor a test egyrészt egyenes vonalú egyenletes mozgást végez a kezdősebességtől függően felfelé vagy lefelé, másrészt egyenes vonalú egyenletesen változó mozgással esik lefelé. A test ilyenkor egyrészt egyenes vonalú egyenletes mozgást végez a kezdősebességtől függően felfelé vagy lefelé, másrészt egyenes vonalú egyenletesen változó mozgással esik lefelé.. E két mozgás összege egy függőleges pályán végbemenő, egyenes vonalú egyenletesen változó mozgás lesz. Newton úgy gondolta, létezik egy ilyen abszolút rendszer, amihez képest minden egyenes vonalú egyenletes mozgást végző rendszer is inerciarendszer. A test emiatt vízszintesen egyenes vonalú egyenletes mozgást végez, másrészt egyenes vonalú egyenletesen változó mozgással esik lefelé. Ha a töltés mozgást végez már nem beszélünk elektrosztatikáról, ugyanis változó elektromos mező változó, (örvényes) mágneses mezőt hoz létre, ami Lorentz-erőként hat a mozgó töltésekre. Feltételezve, hogy a mágneses tér valóban homogén lineáris. A ciklotron azt használja ki, hogy adott mágneses térben egy részecske bármekkora sebesség esetén azonos idő alatt megy körbe (töltés mozgása mágneses térben). A Lorentz-erő mágneses komponense nem végez munkát, a mágneses tér egy mozgó töltött részecske kinetikus energiáját nem változtatja meg. A mágneses indukció fluxusával jellemezhetjük a mágneses tér erősségét, azaz azt, hogy mekkora erővel hat a mezőben mozgó töltött részecskékre. Ugyancsak egyenes vonalú egyenletes mozgást végez a pontszerű test akkor, ha a rá ható erők vektori összege nulla. A mágneses dipólus elvileg egy-egy ellentétes töltésű „mágneses töltés” dipólusa, de a természetben eddig mágneses monopólusokat nem találtak. Az egyenes vonalú egyenletes mozgást végző (vagy nyugalomban levő) pontszerű test kölcsönhatás hiányában nem változtatja meg mozgásállapotát (Newton 1. axiómája), ezt a tulajdonságot tehetetlenségnek nevezzük. Egyenes vonalú egyenletes mozgás

Az egyenes vonalú egyenletes mozgás a kinematika tárgykörébe tartozó legegyszerűbb mozgásforma. Ezek alapján megállapította a két, egymáshoz képest egyenes vonalú egyenletes mozgást végző vonatkoztatási rendszer közötti transzformáció törvényeit, melyeket ma Galilei-transzformációnak nevezünk. Az így kialakuló mágneses tér a forgó mágneses tér. Mágneses mező

A mágneses mező (másként "mágneses tér") mágneses erőtér. Felfedezte az örvényáramokat (a „Foucault-áramokat”), amelyek erős mágneses térben mozgó vezetőben (pl. Például az egyik megfigyelő egy pontban nem észlel mágneses teret, míg a hozzá képest mozgó igen. Egyenes vonalú egyenletes mozgást végez például egy vízzel töltött, a vízszintessel szöget bezáró üvegcsőben (Mikola-cső) levő légbuborék.