Az erdőssztyepp erdők közé tartoznak: 
törmeléklejtő erdők sziklaerdők szurdokerdők borókás nyárasok
A B C D
Bükkösök, gyertyános–tölgyesek, keményfás ártéri erdők, száraz tölgyesek, szurdokerdők, törmeléklejtő-erdők növénye. A törmeléklejtő-erdők a hegy keleti oldalának jellemző élőhelyei. Száraz gyepek, mészkő és dolomit sziklagyepek, törmeléklejtő-erdők alkotják élőhelyeit. Az alföldi erdőssztyepp-erdők legjellemzőbb típusa a Duna–Tisza közi gyöngyvirágos tölgyes. Nálunk főként bükkösökben, gyertyános tölgyesekben, szurdokerdők, törmeléklejtő- erdők és karszterdőkben él. Az erdők a Pannonhalmi Tájvédelmi Körzethez tartoznak. Ezek közé tartoznak hagyományosan mezőgazdasági művelés alatt álló földek, legelők, de természetesen erdők is. Ennek megfelelően a kauri állománnyal rendelkező erdők is a világ legrégebbi növénytársulásai közé tartoznak. A hársas törmeléklejtő-erdők a szubmontán bükkösök és a sziklatömberdők átmeneti zónájában alakulnak ki. Többnyire bükkösök, szurdokerdők, törmeléklejtő erdők, bükkös sziklaerdők, mészkedvelő tölgyesek ölelik körbe a patak medrét. Hazánk a felnyíló erdőssztyepp zóna és a nyugat európai zárt erdők zónájának találkozásában található. Ide tartoznak Bukovina-, Csereparnya- és Hucsava-erdők. Különleges értékeket rejtenek a molyhostölgy állományok, a törmeléklejtő erdők és a patakvölgyeket kísérő gyertyános égerligetek. Különleges értékeket rejtenek a molyhostölgy állományok, a törmeléklejtő erdők és a patakvölgyeket kísérő gyertyános égerligetek. A területhez holtágak, ártéri erdők és füves puszták tartoznak. A hegyoldalban mészkedvelő cseres-tölgyes, illetve törmeléklejtő erdők találhatók, a hegytetőn lejtőgyepek és sajmeggyes molyhos tölgyesek találhatók. Erdők, másodlagos erdők lakója. A törmeléklejtők, illetve az északi sziklafalak hűvösebb mikroklímája például a hársas törmeléklejtő-erdők megjelenésének kedvez, amely a Badacsonyon is megfigyelhető. A természetes élőhelyei száraz erdők, síkvidéki nedves erdők és erősen lepusztult erdők. A természetes élőhelye szubtrópusi vagy trópusi erősen leromlott egykori erdők, száraz erdők, síkvidéki nedves erdők, hegyi nedves erdők, mocsári erdők és síkvidéki nedves cserjések. A kitettebb részeket hársas törmeléklejtő-erdők fedik, a napos oldalak gyepeinek karakterisztikus növényei a törpe sás és a barázdált csenkesz. A természetes élőhelye szubtrópusi és trópusi síkvidéki erdők, mocsári erdők és száraz erdők. Az erdők lakója. Az erdők lakója. Az erdők lakója. Az alföldi erdőssztyepp-erdők legjellemzőbb típusa a Duna–Tisza közi gyöngyvirágos tölgyes. Az erdőssztyepp a legértékesebb és legveszélyeztetettebb természeti örökségeink közé tartozik. Többnyire bükkösök, szurdokerdők, törmeléklejtő erdők, bükkös sziklaerdők, mészkedvelő tölgyesek ölelik körbe a patak medrét. Ezek közé tartoznak hagyományosan mezőgazdasági művelés alatt álló földek, legelők, de természetesen erdők is. Ennek megfelelően a kauri állománnyal rendelkező erdők is a világ legrégebbi növénytársulásai közé tartoznak. Hazánk a felnyíló erdőssztyepp zóna és a nyugat európai zárt erdők zónájának találkozásában található. Az erdők a Pannonhalmi Tájvédelmi Körzethez tartoznak. Az ugrófüggvények közé tartoznak. Természetes növényzete az erdőssztyepp. Az ismert kéregfestők közé tartoznak: Ezek közé tartoznak: Ezek közé tartoznak: Ezek közé tartoznak: Termofil lomblevelű erdők csoportja "(Orno-Ostryon)"; ez a pannon flóratartományban megszokott mezofil tölgyesek és sziklaerdők "(Orno-Cotinion)" csoportjának (molyhos tölgyesek, xeroterm erdők, xeroterm bokorerdők) alpesi-illír helyettesítője. Ide tartoznak Bukovina-, Csereparnya- és Hucsava-erdők. Az egyszikűek legtermetesebb alakjai közé tartoznak. A keverékek közé tartoznak az oldatok. Az interferonok a citokinek közé tartoznak. Az osztrigák az "egyizmú kagylók" közé tartoznak. A forgóeszközök közé tartoznak fél-magánhangzók közé tartoznak. A sokszögszámok közé tartoznak. A címerképek közé tartoznak. Programjai közé tartoznak pl. A csigák közé tartoznak. Üde, nedves erdők, vágások, szurdokerdők, gyomtársulások, mocsarak. Xeroterm erdők, erdőszélek, gyepek, szikla- és szurdokerdők. Bükkösök, gyertyános–tölgyesek, keményfás ártéri erdők, száraz tölgyesek, szurdokerdők, törmeléklejtő-erdők növénye. Az alföldi erdőssztyepp-erdők legjellemzőbb típusa a Duna–Tisza közi gyöngyvirágos tölgyes. Nálunk főként bükkösökben, gyertyános tölgyesekben, szurdokerdők, törmeléklejtő- erdők és karszterdőkben él. Az erdőssztyepp a legértékesebb és legveszélyeztetettebb természeti örökségeink közé tartozik. A sugárkankalin elegyes lomblevelű erdők, főleg bükkösök, szurdokerdők és ligetek, cserjések lakója. Az erdei tisztesfű félárnyékos helyek: lomb- és elegyes erdők, cserjések, sziklás és szurdokerdők, ligetek lakója. Többnyire bükkösök, szurdokerdők, törmeléklejtő erdők, bükkös sziklaerdők, mészkedvelő tölgyesek ölelik körbe a patak medrét. Ezek közé tartoznak hagyományosan mezőgazdasági művelés alatt álló földek, legelők, de természetesen erdők is. Ennek megfelelően a kauri állománnyal rendelkező erdők is a világ legrégebbi növénytársulásai közé tartoznak. Hazánk a felnyíló erdőssztyepp zóna és a nyugat európai zárt erdők zónájának találkozásában található. Az erdők a Pannonhalmi Tájvédelmi Körzethez tartoznak. Az ugrófüggvények közé tartoznak. Természetes növényzete az erdőssztyepp. Az ismert kéregfestők közé tartoznak: Ezek közé tartoznak: Ezek közé tartoznak: Ezek közé tartoznak: Ide tartoznak Bukovina-, Csereparnya- és Hucsava-erdők. A farkasboroszlán lomblevelű és elegyes erdők, olykor szurdokerdők, erdőszélek, törpefenyvesek vagy folyók és patakok part menti növénytársulásai között él. Az egyszikűek legtermetesebb alakjai közé tartoznak. A keverékek közé tartoznak az oldatok. Az interferonok a citokinek közé tartoznak. Az osztrigák az "egyizmú kagylók" közé tartoznak. Az alföldi erdőssztyepp-erdők legjellemzőbb típusa a Duna–Tisza közi gyöngyvirágos tölgyes. Az erdőssztyepp a legértékesebb és legveszélyeztetettebb természeti örökségeink közé tartozik. Joggal vetődik fel a kérdés hogy ha a terület neve borókás, akkor miért a erdőssztyepp tölgyesekről szól a bevezető gondolatsor. Bükkösök, nyirkos-sziklás ligeterdők, mészkerülő erdők, karsztbokorerdők, cserjések, fenyvesek, száraz és gyertyános-tölgyesek, az Alföldön telepített nyárasok növénye. Ezek közé tartoznak hagyományosan mezőgazdasági művelés alatt álló földek, legelők, de természetesen erdők is. Ennek megfelelően a kauri állománnyal rendelkező erdők is a világ legrégebbi növénytársulásai közé tartoznak. Hazánk a felnyíló erdőssztyepp zóna és a nyugat európai zárt erdők zónájának találkozásában található. A tarajosorrú csörgőkígyó a magas fekvésű fenyő-, tölgy- vagy tölgyes-borókás erdők lakója. Különösen elterjedt fafaj Magyarországon, főképp az Alföldön, ahol a homokterületeken is megtelepszik, gyorsan szaporodik, és kiszorítja az őshonos hazai fajokat (homoki, sziki tölgyesek fajai; borókás–nyárasok fajai stb.). Az erdők a Pannonhalmi Tájvédelmi Körzethez tartoznak. Az ugrófüggvények közé tartoznak. Természetes növényzete az erdőssztyepp. Az ismert kéregfestők közé tartoznak: Ezek közé tartoznak: Ezek közé tartoznak: Ezek közé tartoznak: Ide tartoznak Bukovina-, Csereparnya- és Hucsava-erdők. Borókás

Borókás (1899-ig "Jedlinka", ) község Szlovákiában, az Eperjesi kerület Bártfai járásában. Az egyszikűek legtermetesebb alakjai közé tartoznak. A keverékek közé tartoznak az oldatok. Az interferonok a citokinek közé tartoznak. (Mészáros 1974), "Borókás 2. barlang" (Horváth 1976), "Borókás II. (Gazdag 1990), "Borókás 4. barlang" (Horváth 1976), "Borókás IV. Az osztrigák az "egyizmú kagylók" közé tartoznak. A forgóeszközök közé tartoznak