Melyik sor tartalmazza olyan fémeknek a vegyjelét, amelyek a híg, illetve a tömény kénsavoldat közül csupán az egyikben oldhatók fel?
Fe, Cu, Au Zn, Mg, Al Au, Mg, Zn Fe, Cu, Al Pb, Co, Zn
A B C D E
Az úgynevezett hőelektromos feszültségi sor tiszta fémek esetén a következő - Bi, Ni, Hg, Pt, Au, Cu, Sn, Pb, Ag, Fe, Sb. Az RHIC főleg a következő részecskepárok ütköztetésére szolgál : p+p, d+Au, Cu+Cu, és Au+Au. Az alkálifémek foszforsavsói mind oldhatók vízben, a többi fémek foszfátjai közül csupán a kétszer savanyú sók oldhatók vízben. Cu + Fe → Cu + Fe 
A kiváló, színes elemi réz – főleg fényes vasdróton – könnyen észlelhető. Az ismert "cementáló-reakció" során a réz leülepszik a vasra, helyi elemet képezve Cu + Fe ———> Cu + Fe. Fe + n SCN → Fe(SCN) 
A komplexeket híg savak nem bontják. CuFeS vagy (Cu,Fe)S.

Gaotalit. A sor: Li-K–Ba-Sr-Ca–Na-Mg–Be-Al-Mn–Zn-Cr–Fe-Cd-Co-Ni-Sn–Pb–H–Cu–Ag-Hg-Pt–Au

A Becket-sor elemei a reakcióképesség fokához képest vannak beosztva. (Cu,Ni,Co,Fe)S. Triklin kristályrendszerű. A híg savaknak jól ellenáll, de a tömény savak gyengítik. A visszamaradt galliumvegyületek tömény kénsavval vagy sósavval oldhatók, és elektrolízissel tiszta gallium kapható. Híg savakban alacsonyabb hőmérsékleten nem oldják fel, de tömény oxidáló savakban magas hőmérsékleten feloldódik. Ha a Seebeck-együtthatók konstansnak tekinthetők a vizsgált hőmérsékleti tartományban, akkor a képlet az alábbi alakban közelíthető:

Az úgynevezett hőelektromos feszültségi sor tiszta fémek esetén a következő - Bi, Ni, Hg, Pt, Au, Cu, Sn, Pb, Ag, Fe, Sb. K, Ca, Na, Mg, Cr, Al, Zn, Fe, Co, Ni, Sn, Pb, (H), Cu, Hg, Ag, Pt, Au

A fémek redukálóképessége a sorban balról jobbra csökken. Franklinit (Zn,Mn,Fe)( FeMn)O.

Jakobsit (Mn Fe,Mg)(Fe,Mn)O.

Kuprospinell (névváltozata: rézspinell) (Cu,Mg)FeO. Híg savakban lassan oldódik, de királyvízben és tömény nátronlúgban gyorsan. Alig oldódik híg savakban, de tömény vagy meleg sav feloldja. Hg + Mg → Mg + Hg

Hg + Cu → Cu + Hg

Hg + Fe → Fe + Hg

Hg + Ni → Ni + Hg

Ammónium-hidroxid hatására higany(II)-amido-kloriddá alakul. Általános képletük: 

AS vagy AXZ, ahol A= Au, Co, Cu, Fe, Mn, Ni, Os, Pd, Pt, Ru; míg az X és Z= As, Bi, S, Sb, Se, Te. A vegyület oldhatatlan vízben és lúgok híg oldataiban, de tömény lúgoldatokban feloldódik. Oldhatatlan vízben és híg savakban, de tömény savak kis mértékben oldják. Sósavból és híg salétromsavból hidrogént, nitrózus gázokat fejleszt, a tömény oxidáló savak (pl. Lúgok és híg savak alig támadják meg, a tömény sósav sem hat rá. A tapasztalati képlet a vegyület sztöchiometriai összetételét adja meg és az elemek egymás mellé írt vegyjelét tartalmazza. Általános képletük: ABO, ahol A= Co, Cu, Fe, Ge, Mg, Mn, Ni, Ti, Zn, és B= Al, Cr, Fe, Fe, Mg, Mn, V lehet. Az alkálifémek foszforsavsói mind oldhatók vízben, a többi fémek foszfátjai közül csupán a kétszer savanyú sók oldhatók vízben. Zn + → + H

Bomlékony, csak híg vizes oldatban létező sav. Általános képletük: ABO, ahol A= Co, Cu, Fe, Ge, Mg, Mn, Ni, Ti, Zn, és B= Al, Cr, Fe, Fe, Mg, Mn, V lehet. A cink izotópjai

A természetben előforduló cink 5 stabil izotópból áll: Zn, Zn, Zn, Zn és Zn, melyek közül a Zn a leggyakoribb (48,6%). A híg savaknak jól ellenáll, de a tömény savak gyengítik. Pl: Mg| --> Mg, •Al| --> Al, stb. A visszamaradt galliumvegyületek tömény kénsavval vagy sósavval oldhatók, és elektrolízissel tiszta gallium kapható. Ezek a Ca, Mg, Fe, Zn, Mn, Ba, Sr, Pb. Híg savakban alacsonyabb hőmérsékleten nem oldják fel, de tömény oxidáló savakban magas hőmérsékleten feloldódik. A sor: Li-K–Ba-Sr-Ca–Na-Mg–Be-Al-Mn–Zn-Cr–Fe-Cd-Co-Ni-Sn–Pb–H–Cu–Ag-Hg-Pt–Au

A Becket-sor elemei a reakcióképesség fokához képest vannak beosztva. A dolomitcsoport általános képlete: AB(CO), ahol A= Ba, Ca míg B= Fe, Mg, Mn, Zn illetve ezek kombinációja. Az első kvázikristályt 1984-ben írták le, alumínium-mangán ötvözet, később még több ilyen módosulásra képes fémötvözetet is találtak, például a Mg(Zn,Al). Néhány enzim, köztük az enoláz, Mg-, Mn- és Zn-ionokkal egyaránt aktiválható. Híg savakban lassan oldódik, de királyvízben és tömény nátronlúgban gyorsan. Alig oldódik híg savakban, de tömény vagy meleg sav feloldja. Az összes ehető növény közül ez tartalmazza a legtöbb luteint (45 mg/100 gr). A vegyület oldhatatlan vízben és lúgok híg oldataiban, de tömény lúgoldatokban feloldódik. Oldhatatlan vízben és híg savakban, de tömény savak kis mértékben oldják. Sósavból és híg salétromsavból hidrogént, nitrózus gázokat fejleszt, a tömény oxidáló savak (pl. Lúgok és híg savak alig támadják meg, a tömény sósav sem hat rá. A tapasztalati képlet a vegyület sztöchiometriai összetételét adja meg és az elemek egymás mellé írt vegyjelét tartalmazza. Híg savak oldják:
Zn + HSO = H + ZnSO
Laborban általában így fejlesztenek hidrogént – vagy sósavval. A csapdái közül az egyikben ugyanis fennakadt. K, Ca, Na, Mg, Cr, Al, Zn, Fe, Co, Ni, Sn, Pb, (H), Cu, Hg, Ag, Pt, Au

A fémek redukálóképessége a sorban balról jobbra csökken. Hidroxidja levegőn sötétedik, lúgokban és híg ammóniában nem, tömény ammóniában azonban oldható. Az alkálifémek foszforsavsói mind oldhatók vízben, a többi fémek foszfátjai közül csupán a kétszer savanyú sók oldhatók vízben. A sor: Li-K–Ba-Sr-Ca–Na-Mg–Be-Al-Mn–Zn-Cr–Fe-Cd-Co-Ni-Sn–Pb–H–Cu–Ag-Hg-Pt–Au

A Becket-sor elemei a reakcióképesség fokához képest vannak beosztva. Zn + → + H

Bomlékony, csak híg vizes oldatban létező sav. A cink izotópjai

A természetben előforduló cink 5 stabil izotópból áll: Zn, Zn, Zn, Zn és Zn, melyek közül a Zn a leggyakoribb (48,6%). A híg savaknak jól ellenáll, de a tömény savak gyengítik. A visszamaradt galliumvegyületek tömény kénsavval vagy sósavval oldhatók, és elektrolízissel tiszta gallium kapható. Ezek a Ca, Mg, Fe, Zn, Mn, Ba, Sr, Pb. Híg savakban alacsonyabb hőmérsékleten nem oldják fel, de tömény oxidáló savakban magas hőmérsékleten feloldódik. K, Ca, Na, Mg, Cr, Al, Zn, Fe, Co, Ni, Sn, Pb, (H), Cu, Hg, Ag, Pt, Au

A fémek redukálóképessége a sorban balról jobbra csökken. A dolomitcsoport általános képlete: AB(CO), ahol A= Ba, Ca míg B= Fe, Mg, Mn, Zn illetve ezek kombinációja. Néhány enzim, köztük az enoláz, Mg-, Mn- és Zn-ionokkal egyaránt aktiválható. Híg savakban lassan oldódik, de királyvízben és tömény nátronlúgban gyorsan. Alig oldódik híg savakban, de tömény vagy meleg sav feloldja. Az összes ehető növény közül ez tartalmazza a legtöbb luteint (45 mg/100 gr). A vegyület oldhatatlan vízben és lúgok híg oldataiban, de tömény lúgoldatokban feloldódik. Oldhatatlan vízben és híg savakban, de tömény savak kis mértékben oldják. Sósavból és híg salétromsavból hidrogént, nitrózus gázokat fejleszt, a tömény oxidáló savak (pl. Lúgok és híg savak alig támadják meg, a tömény sósav sem hat rá. A tapasztalati képlet a vegyület sztöchiometriai összetételét adja meg és az elemek egymás mellé írt vegyjelét tartalmazza. Híg savak oldják:
Zn + HSO = H + ZnSO
Laborban általában így fejlesztenek hidrogént – vagy sósavval. „polimetallikus” ércek (ilyen volt Magyarországon Gyöngyösoroszi) elemei a Zn, Pb, Cu, Cd, Ag, Au stb. A csapdái közül az egyikben ugyanis fennakadt. Hidroxidja levegőn sötétedik, lúgokban és híg ammóniában nem, tömény ammóniában azonban oldható. Levegőn állandó, a levegő oxigénjével nem reagál; sem híg, sem tömény sósavban nem oldódik. Oxidáló tulajdonságú savak a molibdént oldják, tömény salétromsav azonban passziválja, ezért a híg salétromsav hatásosabb. Az alkálifémek foszforsavsói mind oldhatók vízben, a többi fémek foszfátjai közül csupán a kétszer savanyú sók oldhatók vízben. Cu + Fe → Cu + Fe 
A kiváló, színes elemi réz – főleg fényes vasdróton – könnyen észlelhető. Az ismert "cementáló-reakció" során a réz leülepszik a vasra, helyi elemet képezve Cu + Fe ———> Cu + Fe. Általános képletük: ABO, ahol A= Co, Cu, Fe, Ge, Mg, Mn, Ni, Ti, Zn, és B= Al, Cr, Fe, Fe, Mg, Mn, V lehet. Általános képletük: 
AB(SO)(OH) ahol A= Ag, K, Fe, Na, NH, HO, Tl, Ba, Pb; míg a B= Al, Fe, Cu. Fe + n SCN → Fe(SCN) 
A komplexeket híg savak nem bontják. CuFeS vagy (Cu,Fe)S.

Gaotalit. (Cu,Ni,Co,Fe)S. Triklin kristályrendszerű. A híg savaknak jól ellenáll, de a tömény savak gyengítik. A visszamaradt galliumvegyületek tömény kénsavval vagy sósavval oldhatók, és elektrolízissel tiszta gallium kapható. Híg savakban alacsonyabb hőmérsékleten nem oldják fel, de tömény oxidáló savakban magas hőmérsékleten feloldódik. Az úgynevezett hőelektromos feszültségi sor tiszta fémek esetén a következő - Bi, Ni, Hg, Pt, Au, Cu, Sn, Pb, Ag, Fe, Sb. A sor: Li-K–Ba-Sr-Ca–Na-Mg–Be-Al-Mn–Zn-Cr–Fe-Cd-Co-Ni-Sn–Pb–H–Cu–Ag-Hg-Pt–Au

A Becket-sor elemei a reakcióképesség fokához képest vannak beosztva. Franklinit (Zn,Mn,Fe)( FeMn)O.

Jakobsit (Mn Fe,Mg)(Fe,Mn)O.

Kuprospinell (névváltozata: rézspinell) (Cu,Mg)FeO. Híg savakban lassan oldódik, de királyvízben és tömény nátronlúgban gyorsan. Alig oldódik híg savakban, de tömény vagy meleg sav feloldja. Hg + Mg → Mg + Hg

Hg + Cu → Cu + Hg

Hg + Fe → Fe + Hg

Hg + Ni → Ni + Hg

Ammónium-hidroxid hatására higany(II)-amido-kloriddá alakul. A vegyület oldhatatlan vízben és lúgok híg oldataiban, de tömény lúgoldatokban feloldódik. Na(Al,Fe)SiO. Általános képletük:
ABZO ahol A= Ca, Fe, Li, Mg, Na; míg a B= Al, Cr, Fe, Fe, Mg, Mn; és Z= Al, Si. Qandilit (Mg,Fe)(Ti,Fe,Al)O.

Ulvöspinell TiFeO. Oldhatatlan vízben és híg savakban, de tömény savak kis mértékben oldják. Sósavból és híg salétromsavból hidrogént, nitrózus gázokat fejleszt, a tömény oxidáló savak (pl. Lúgok és híg savak alig támadják meg, a tömény sósav sem hat rá. A tapasztalati képlet a vegyület sztöchiometriai összetételét adja meg és az elemek egymás mellé írt vegyjelét tartalmazza. Az alkálifémek foszforsavsói mind oldhatók vízben, a többi fémek foszfátjai közül csupán a kétszer savanyú sók oldhatók vízben. A sor: Li-K–Ba-Sr-Ca–Na-Mg–Be-Al-Mn–Zn-Cr–Fe-Cd-Co-Ni-Sn–Pb–H–Cu–Ag-Hg-Pt–Au

A Becket-sor elemei a reakcióképesség fokához képest vannak beosztva. Ezek a Ca, Mg, Fe, Zn, Mn, Ba, Sr, Pb. Zn + → + H

Bomlékony, csak híg vizes oldatban létező sav. A cink izotópjai

A természetben előforduló cink 5 stabil izotópból áll: Zn, Zn, Zn, Zn és Zn, melyek közül a Zn a leggyakoribb (48,6%). Hidratált változata a hidrocerusszit (Pb(CO)(OH)). A híg savaknak jól ellenáll, de a tömény savak gyengítik. A visszamaradt galliumvegyületek tömény kénsavval vagy sósavval oldhatók, és elektrolízissel tiszta gallium kapható. K, Ca, Na, Mg, Cr, Al, Zn, Fe, Co, Ni, Sn, Pb, (H), Cu, Hg, Ag, Pt, Au

A fémek redukálóképessége a sorban balról jobbra csökken. Híg savakban alacsonyabb hőmérsékleten nem oldják fel, de tömény oxidáló savakban magas hőmérsékleten feloldódik. Kelátot képez Cu, Zn és Pb ionokkal de Fe ionnal nem. A dolomitcsoport általános képlete: AB(CO), ahol A= Ba, Ca míg B= Fe, Mg, Mn, Zn illetve ezek kombinációja. A természetes ólomizotópok közül a Pb gyengén radioaktív, stabil izotópjai a Pb, a Pb és a Pb. Híg savakban lassan oldódik, de királyvízben és tömény nátronlúgban gyorsan. Alig oldódik híg savakban, de tömény vagy meleg sav feloldja. Kínában molibdén (Mo), bór (B), ólom (Pb) és cink (Zn) előfordulásokkal együtt található. A vegyület oldhatatlan vízben és lúgok híg oldataiban, de tömény lúgoldatokban feloldódik. „polimetallikus” ércek (ilyen volt Magyarországon Gyöngyösoroszi) elemei a Zn, Pb, Cu, Cd, Ag, Au stb. Oldhatatlan vízben és híg savakban, de tömény savak kis mértékben oldják. Sósavból és híg salétromsavból hidrogént, nitrózus gázokat fejleszt, a tömény oxidáló savak (pl. Lúgok és híg savak alig támadják meg, a tömény sósav sem hat rá. A tapasztalati képlet a vegyület sztöchiometriai összetételét adja meg és az elemek egymás mellé írt vegyjelét tartalmazza. Híg savak oldják:
Zn + HSO = H + ZnSO
Laborban általában így fejlesztenek hidrogént – vagy sósavval. A csapdái közül az egyikben ugyanis fennakadt. Az energetikai audit fő célja a CO-kibocsátás és a környezetterhelés csökkentése, illetve olyan fejlesztések meghatározása, amelyek ezeknek a céloknak az elérését támogatja.