Mi jellemzi egy gáz adiabatikus összenyomását?
A gáz belső energiája nem változik, mivel pontosan annyi hőt ad le a gáz, mint amennyi munkát végeztünk rajta. A gáz belső energiája nő, mivel munkát végeztünk a gázon. A gáz hőmérséklete nem nő, mivel nincs hőközlés.
A B C
A szikrakisülésben a nagy sebességű részecskék miatt a gáz belső energiája megnő, a gáz felmelegszik. A folyadék vagy gáz belső súrlódását a viszkozitás jellemzi. Reális gáz esetében a formula_9 integrál nem számítható ki, mivel a reális gáz moláris térfogata nem írható le egyszerű kifejezéssel. Gáz

A gáz forma az anyag egy halmazállapota. Ahogy a gáz áramlik a hideg és meleg kamrák között, hőt ad vagy kap a regenerátortól. A felmelegedett gáz a "C" hőcserélőn át hőt ad le, majd az "Exp" jelű expanziós gépben (gázturbinában) izentropikus expanzió megy végbe, a gázturbina közben hasznos munkát termel. Permanens gáz

A permanens gáz olyan kis molekulatömegű, apoláros molekulákból álló gáz, amely közel áll az elméleti ideális gáz állapothoz. Gáz expanziójánál jól követhető a T-s diagramban, hogy a szűkítőnyíláson áthaladó gáz sebessége először megnő egy adiabatikus expanzió folytán, hőmérséklete is leesik, majd az örvénylés folyamán a belső surlódás felemészti a sebességet és a közeg mozgási energiája fokozatosan hőenergiává alakul: felmelegíti a közeget. A közeget alkotó gáz kétféle módon írható le:

Az optikailag nem átlátszó gáz viselkedésének modellezése nagy számítási nehézségekbe ütközik. Gáz halmazállapotú. Mérgező gáz. Gyúlékony gáz. Az egyenletes belső hőmérsékletet cirkuláló (nitrogén) gáz biztosította. Az egyenletes belső hőmérsékletet cirkuláló nitrogén gáz biztosította. Az egyenletes belső hőmérsékletet cirkuláló (nitrogén) gáz biztosította. Az egyenletes belső hőmérsékletet cirkuláló (nitrogén) gáz biztosította. Az egyenletes belső hőmérsékletet cirkuláló (nitrogén) gáz biztosította. Az egyenletes belső hőmérsékletet cirkuláló nitrogén gáz biztosította. Az egyenletes belső hőmérsékletet cirkuláló (nitrogén) gáz biztosította. Az egyenletes belső hőmérsékletet cirkuláló (nitrogén) gáz biztosította. Az egyenletes belső hőmérsékletet cirkuláló (nitrogén) gáz biztosította. Az egyenletes belső hőmérsékletet cirkuláló (nitrogén) gáz biztosította. Az egyenletes belső hőmérsékletet cirkuláló (nitrogén) gáz biztosította. Efölött a kritikus pont fölött nem nevezhető sem szilárdnak, sem folyadéknak, de gáz állapotúnak sem, leginkább „folyadékszerű gáz”-ként írható le. Egy köbméter gáz helyettesítésére kb. A szikrakisülésben a nagy sebességű részecskék miatt a gáz belső energiája megnő, a gáz felmelegszik. A folyadék vagy gáz belső súrlódását a viszkozitás jellemzi. Gáz expanziójánál jól követhető a T-s diagramban, hogy a szűkítőnyíláson áthaladó gáz sebessége először megnő egy adiabatikus expanzió folytán, hőmérséklete is leesik, majd az örvénylés folyamán a belső surlódás felemészti a sebességet és a közeg mozgási energiája fokozatosan hőenergiává alakul: felmelegíti a közeget. Ahogy a gáz mozgási energiája nő, a molekulái egyre gyakrabban ütköznek a tartály falával nagyobb nyomást okozva. Megállapította, hogy a gázon áthaladó fényből a gáz azokat a hullámhosszakat nyeli el, amelyeket felhevítve kibocsát. Gáz

A gáz forma az anyag egy halmazállapota. A gáz állapotváltozása a Laval-fúvókában történő áramlása során jó közelítéssel izentropikus (a gáz entrópiája közel állandó) és adiabatikus (a hőveszteség vagy -nyereség a környezet felé közel zéró). A stabilizátor utáni tér kibővülése a gáz sebességének további csökkenéséhez vezet, nyomása viszont nő és ezáltal nő a hőmérséklete is, a gáz expandál (kiterjed). Mivel egy részecskének három szabadsági foka van - csak haladó mozgást tud végezni, azt pedig három tengely irányában - ezért egy részecskének a belső energiája:

Az egyenletet Avogadro-állandóval és anyagmennyiséggel beszorozva kapjuk az idealizált gáz belső energiájának egyenletét, mely f szabadsági fokra értelmezve:

ahol

A tökéletes gáz részecskéi azonban még más energiákkal is rendelkeznek, amelyek szintén a belső energia részei. Az egyenletes belső hőmérsékletet cirkuláló (nitrogén) gáz biztosította. Az egyenletes belső hőmérsékletet cirkuláló nitrogén gáz biztosította. Az egyenletes belső hőmérsékletet cirkuláló (nitrogén) gáz biztosította. Az egyenletes belső hőmérsékletet cirkuláló (nitrogén) gáz biztosította. Az egyenletes belső hőmérsékletet cirkuláló (nitrogén) gáz biztosította. Az egyenletes belső hőmérsékletet cirkuláló nitrogén gáz biztosította. Az egyenletes belső hőmérsékletet cirkuláló (nitrogén) gáz biztosította. Az egyenletes belső hőmérsékletet cirkuláló (nitrogén) gáz biztosította. Az egyenletes belső hőmérsékletet cirkuláló (nitrogén) gáz biztosította. Az egyenletes belső hőmérsékletet cirkuláló (nitrogén) gáz biztosította. Az egyenletes belső hőmérsékletet cirkuláló (nitrogén) gáz biztosította. Permanens gáz

A permanens gáz olyan kis molekulatömegű, apoláros molekulákból álló gáz, amely közel áll az elméleti ideális gáz állapothoz. Tapasztalatok szerint nagyobb nyomás esetén a kitáguló gáz erős lehűlése jegesedési problémákat okozott (lásd adiabatikus kompresszió és expanzió.) Így egy tartályból kiáramló gázra írható:
ahol 
Mivel a gáz belépésnél mérhető mozgási energiája elhanyagolható a kilépő gázéhoz képest, közelítőleg írható:
Felhasználva azt, hogy ideális gázok entalpiája kifejezhető az abszolút hőmérséklettel és az állandó nyomás melletti fajhővel:
valamint az R egyetemes gázállandó és a κ adiabatikus kitevő alábbi összefüggéseit:
és
a gáz sebességére a fúvóka egy tetszőleges pontján a következő összefüggés kapható:

A gáz egységnyi idő alatt átáramló tömege:
ahol

A kritikus nyomásviszony vagy Laval-nyomásviszony:

Levezethető a gázegyenletekből némi átalakítás után, hogy a kritikus nyomásviszony helyén a kiáramló gáz sebessége éppen a hangsebességgel egyenlő. A viszkozitás – más elnevezéssel a belső súrlódás – egy gáz, vagy folyadék belső ellenállásának mértéke a csúsztató feszültséggel szemben. A cél tehát nagyobb kiáramlási sebesség elérése; láthattuk, hogy a hideg, nagy nyomású gáz energiája kevés. A stabilizátor utáni tér kibővülése a gáz sebességének további csökkenéséhez vezet, nyomása viszont nő és ezáltal nő a hőmérséklete is, a gáz expandál (kiterjed). A gáz hőmérséklete a mozgási energiájának mértéke. Gáz

A gáz forma az anyag egy halmazállapota. A folyadék vagy gáz belső súrlódását a viszkozitás jellemzi. A gázturbinákba belépő gáz hőmérséklete például eléri az 1500 °C-ot. Reális gáz esetében a formula_9 integrál nem számítható ki, mivel a reális gáz moláris térfogata nem írható le egyszerű kifejezéssel. Gáz expanziójánál jól követhető a T-s diagramban, hogy a szűkítőnyíláson áthaladó gáz sebessége először megnő egy adiabatikus expanzió folytán, hőmérséklete is leesik, majd az örvénylés folyamán a belső surlódás felemészti a sebességet és a közeg mozgási energiája fokozatosan hőenergiává alakul: felmelegíti a közeget. A gáz állapotváltozása a Laval-fúvókában történő áramlása során jó közelítéssel izentropikus (a gáz entrópiája közel állandó) és adiabatikus (a hőveszteség vagy -nyereség a környezet felé közel zéró). Gáztörvény

A gáztörvények az ideális gáz (fizikai kémiában célszerűen a "tökéletes gáz" kifejezést használják) abszolút hőmérséklete ("T"), nyomása ("p") és térfogata ("V") – ún. Az állomáson áram, gáz és vezetékes víz nincs. A tartályban tárolt, a tartálynyomáson lévő cseppfolyós gáz tulajdonságai a következők:

A gáz halmazállapotú, légköri nyomású cseppfolyós autógáz legfontosabb tulajdonságai a következők:

A cseppfolyós gáz sajátos tulajdonsága, hogy a tartálynyomást elsősorban hőmérséklete határozza meg. Permanens gáz

A permanens gáz olyan kis molekulatömegű, apoláros molekulákból álló gáz, amely közel áll az elméleti ideális gáz állapothoz. Tapasztalatok szerint nagyobb nyomás esetén a kitáguló gáz erős lehűlése jegesedési problémákat okozott (lásd adiabatikus kompresszió és expanzió.) Egy köbméter gáz helyettesítésére kb. A polietilénhab egy egymással nem elegyedő és nem reagáló gáz-folyadék vagy gáz-szilárd rendszer, amelyben a gázfázisokat egy “film” réteg választja el egymástól. Ideális gázban az RMS sebesség:
formula_53

ahol formula_27 az egyetemes gázállandó, 8,314 J/(mol·K), formula_44 a gáz kelvinben mért hőmérséklete és formula_56 a gáz moláris tömege kilogrammban. Avogadro azt állította, hogy bármely két gázban, melyek térfogata, nyomása és hőmérséklete is megegyezik, azonos számú molekula található meg (más szavakkal, a gáz részecskéi nem befolyásolják a térfogatot, melyet a gáz elfoglal). Gáz halmazállapotú. Mérgező gáz. Gyúlékony gáz. Színtelen, nem mérgező, édeskés szagú gáz. Színtelen, szagtalan gáz, szobahőmérsékleten nem gyúlékony. A házak zömében nincs se villany, se gáz, sőt víz sincs. Mivel szén-monoxid is jelen lehet a gáz halmazállapotában, mindig legyünk figyelmesek, ha nagyobb mennyiségű gáz halmazállapotú hangyasav közelében tartózkodunk. Nem kell hozzá más csak egy gumimatrac, s valamiféle gáz.