Mi a különbség a béta-sugárzás során kibocsátott elektronok és a fotoeffektus során kilökődött elektronok között?
Semmi különbség nincsen, minden elektron egyforma. A béta-sugárzás során kibocsátott elektronok az atommagból származnak, így töltésük pozitív, a fotoeffektusból származó elektronok töltése negatív. A béta-sugárzás során kibocsátott elektronok rövid idő alatt elbomlanak, a fotoeffektus során kilökődött elektronok hosszú élettartamúak.
A B C
A részecskesugárzás leggyakrabban alfa-sugárzás (hélium atommag) vagy béta-sugárzás (elektronok). A detektálhatóság szempontjából lényeges különbség van a visszaszórt és a szekunder elektronok között. Béta-sugárzás

A béta-sugárzás radioaktív atommagok béta-bomlásakor keletkezik, amikor nagy energiájú és nagy sebességű elektronok vagy pozitronok lépnek ki a sugárzó anyagból. Működésük során a kibocsátott elektronok ionizálják a maradék gázt, és az ionok becsapódnak a negatív elektródába. Mi az elektronok mozgatórugója? A kibocsátott elektronok a katód körül elektronfelhőt alkotnak. A két nembeli madár között megjelenésben nincsen különbség. A nemek között más feltűnő külső különbség nincsen. Ez szorosan összefügg a molekula olyan állapotai közötti elektron-átmenetekkel, melyek során az elektronok nem egyenlő mértékben oszlanak meg az atomok között. Az "IRE" és "RE" vonatok között nincsen jelentős különbség. Az anyagok közötti hőmérsékleti különbség hatására az elektronok áramlásának nagyságát a Seebeck-együttható (S) adja meg. Ebben a tartományban az ionizáció során leváló elektronok szerepe jelentőssé válik, az elektronok viselkedésével külön kell foglalkozni. A különböző élőhelyen levő madarak között, megjelenésben nincsen különbség. A játékmenetben és a történetben nincsen különbség. Ez a különbség arányos azzal az elektrosztatikus erővel, ami elindítja az elektronok áramlását vagy egyéb töltés cserét a két pont között. Mi akkor a különbség a két hang között? Az első és a hátsó sor ablakfelülete között nincsen lényeges különbség. Alapvető szerepük van az elektronok szállításában a redoxpotenciál-transzfer során. Mi a különbség a feleség és a fogva tartott között? A fotoeffektus mennyiségi törvényeit - a kilépő elektronok számát és sebességét a frekvencia függvényében - Lénárd Fülöp határozta meg. Fényelektromos jelenség

A fotoelektromos hatás (fotoeffektus, fényelektromos jelenség) a küszöbszintnél nagyobb frekvenciájú elektromágneses sugárzás (például látható fény vagy ultraibolya sugárzás) által egy anyag (leginkább fém) felszínén lévő elektronok kilökődése (kibocsátása). Váltivarúak, de a hím és a nőstény között nincsen szemmel látható különbség. Mi a különbség a kettő szó tartalma, világa között? A fotoeffektus során is megjelenik. A hím- és nőstény lepkék méretében nincsen különbség. A részecskesugárzás leggyakrabban alfa-sugárzás (hélium atommag) vagy béta-sugárzás (elektronok). Működésük során a kibocsátott elektronok ionizálják a maradék gázt, és az ionok becsapódnak a negatív elektródába. Béta-sugárzás

A béta-sugárzás radioaktív atommagok béta-bomlásakor keletkezik, amikor nagy energiájú és nagy sebességű elektronok vagy pozitronok lépnek ki a sugárzó anyagból. A kibocsátott elektronok a katód körül elektronfelhőt alkotnak. Kétfajta béta-sugárzás létezik: a negatív és a pozitív béta-sugárzás (β, β). Ebben a tartományban az ionizáció során leváló elektronok szerepe jelentőssé válik, az elektronok viselkedésével külön kell foglalkozni. Mi az elektronok mozgatórugója? Az elektronok egy negatív töltésű felhőt alkotnak, ami megakadályozza a további elektronok kilépését. A kibocsátott fény intenzitása arányos a beérkező elektronok számával, így az egyes képpontok fényessége változtatható. Pozitív töltésük elektronhiányos állapotukból következik, a részecskét felépítő elektronok száma kisebb a protonokénál. Így az elektronok foton formájában leadott energiája UV-sugárzás (ultraibolya fény) formájában jelentkezik. Alapvető szerepük van az elektronok szállításában a redoxpotenciál-transzfer során. Például a csillagok koronájában az elektronok plazmát alkotnak, amelyekből fékezési sugárzás érkezhet. Szinkrotronsugárzás

A szinkrotronsugárzás elektromágneses sugárzás, amelyet a fénysebességhez közeli sebességgel mozgó (szakmai nyelven: relativisztikus) elektronok vagy pozitronok hoznak létre sebességvektoruk megváltozása során. Legyen "n" az elektronok térfogati számsűrűsége (azaz az elektronok egységnyi térfogatra eső darabszáma) és μ az elektronok mobilitása. Nagyon nagy hőmérsékleten, sugárzás vagy elektromos kisülés hatására az atomokból elektronok szakadnak le. Működése során mindkét típusú töltéshordozó, az elektronok és lyukak is szerepet játszanak. A gamma-sugárzás atommag átalakulások során jön létre, a röntgensugárzást ellenben nagyenergiájú elektronfolyamatok (nagy sebességre felgyorsított elektronok és egy anyagi közeg kölcsönhatása) hozzák létre. A kísérlet során a légritkított, gáztöltésű elektroncsőben elektronok és atomok ütközését hozták létre. A két mértékegység közti kapcsolat:
A fajlagos ellenállás kiszámítható atomi adatokból is:
ahol "m" az elektron tömege, "e" a töltése, "n" a vezetési elektronok koncentrációja, "v" az elektronok hőmozgásból származó "termikus sebessége", a "λ" az elektronok közepes szabad úthossza a vezetőben. A fény- és röntgensugárzás az atommagon kívüli folyamatokban az elektronok, atomok, molekulák állapotváltozásaikor létrejövő elektromágneses sugárzás. A piezolumineszcencia jelensége elektronok, lyukak és ionizáló magok rekombinációs folyamata
során jöhet létre. A piezolumineszcencia jelensége elektronok, lyukak és ionizáló magok rekombinációs folyamata során jöhet létre. A sugárzás által keltett elektronok és ionok elkezdenek áramlani az elektródák felé, ezzel elektromos áramot keltve. A pozitív rácsfeszültség hatására az izzókatódból kilépő elektronok felgyorsulnak. A részecskesugárzás leggyakrabban alfa-sugárzás (hélium atommag) vagy béta-sugárzás (elektronok). Béta-sugárzás

A béta-sugárzás radioaktív atommagok béta-bomlásakor keletkezik, amikor nagy energiájú és nagy sebességű elektronok vagy pozitronok lépnek ki a sugárzó anyagból. Működésük során a kibocsátott elektronok ionizálják a maradék gázt, és az ionok becsapódnak a negatív elektródába. A kibocsátott elektronok a katód körül elektronfelhőt alkotnak. Ebben a tartományban az ionizáció során leváló elektronok szerepe jelentőssé válik, az elektronok viselkedésével külön kell foglalkozni. Alapvető szerepük van az elektronok szállításában a redoxpotenciál-transzfer során. Fényelektromos jelenség

A fotoelektromos hatás (fotoeffektus, fényelektromos jelenség) a küszöbszintnél nagyobb frekvenciájú elektromágneses sugárzás (például látható fény vagy ultraibolya sugárzás) által egy anyag (leginkább fém) felszínén lévő elektronok kilökődése (kibocsátása). A fotoeffektus mennyiségi törvényeit - a kilépő elektronok számát és sebességét a frekvencia függvényében - Lénárd Fülöp határozta meg. A fotoeffektus során is megjelenik. Szinkrotronsugárzás

A szinkrotronsugárzás elektromágneses sugárzás, amelyet a fénysebességhez közeli sebességgel mozgó (szakmai nyelven: relativisztikus) elektronok vagy pozitronok hoznak létre sebességvektoruk megváltozása során. A kísérlet során a légritkított, gáztöltésű elektroncsőben elektronok és atomok ütközését hozták létre. Mi az elektronok mozgatórugója? A piezolumineszcencia jelensége elektronok, lyukak és ionizáló magok rekombinációs folyamata
során jöhet létre. A piezolumineszcencia jelensége elektronok, lyukak és ionizáló magok rekombinációs folyamata során jöhet létre. Működése során mindkét típusú töltéshordozó, az elektronok és lyukak is szerepet játszanak. A gamma-sugárzás atommag átalakulások során jön létre, a röntgensugárzást ellenben nagyenergiájú elektronfolyamatok (nagy sebességre felgyorsított elektronok és egy anyagi közeg kölcsönhatása) hozzák létre. Például a csillagok koronájában az elektronok plazmát alkotnak, amelyekből fékezési sugárzás érkezhet. Később Lénárd Fülöp mutatta ki, hogy a jelenség során a fémből elektronok lépnek ki. A lassulás során az elektronok energiájának kevesebb mint 1%-a röntgensugárzássá, 99%-a hővé alakul. A kibocsátott fény intenzitása arányos a beérkező elektronok számával, így az egyes képpontok fényessége változtatható. Az intenzív béta-sugárzás béta-égéseket okozhat embereknél és állatoknál, akik kapcsolatba kerülnek a robbanás során keletkezett és visszahullott anyagokkal. Nagyon nagy hőmérsékleten, sugárzás vagy elektromos kisülés hatására az atomokból elektronok szakadnak le. Így az elektronok foton formájában leadott energiája UV-sugárzás (ultraibolya fény) formájában jelentkezik. Legyen "n" az elektronok térfogati számsűrűsége (azaz az elektronok egységnyi térfogatra eső darabszáma) és μ az elektronok mobilitása. A nagyenergiájú gamma-kitörések vizsgálatára üzembe állított Fermi gammasugár teleszkóp 14 hónapos működése során 2009-ben 17 alkalommal észlelte, hogy földi villámlás során nem csak elektronok, hanem pozitronok is keletkeztek (amik az elektronok antianyag-megfelelői).