A kalcium-klorid vizes oldatára és olvadékára vonatkozó állítások közül melyik helyes?
Mind a kettőben hidratált ionok találhatóak. Indifferens elektródokkal történő elektrolízis során a katódon kalcium válik le. Indifferens elektródokkal történő elektrolízis során az anódon klórgáz fejlődik. A vizes oldat fagyáspontja nagyobb, mint az olvadéké. Az olvadék elektrolízise során 96500 C töltés hatására bekövetkező tömegcsökkenés kisebb, mint a vizes oldat esetében.
A B C D E
Az ionok közül leggyakrabban a nátrium, kálium és kalcium kationok, ill. a klorid és hidrogén-karbonát anionok fordulnak elő. KHgI tömény vizes oldatára olykor Thoulet-oldatként hivatkoznak. Kalcium-klorid

A kalcium-klorid (CaCl) a kalciumnak a klórral alkotott ionos vegyülete. Leggyakrabban ammónium-klorid és DyO vagy hidratált klorid vagy oxiklorid reakciójával állítják elő. A táblázatban először a vízmentes (anhydrous) ammónia adatai szerepelnek, a táblázat végén látható az ammónia vizes oldatára (aqueous ammonia) vonatkozó rész. A kalcium-kloridot egy oldatban kalcium-ionok forrásához alkalmazzák. Ezt követik a kalcium-klorid, magnézium-klorid, nátrium-szulfát és magnézium-szulfát. Egyéb ásványai

A fémkalciumot az iparban kalcium-klorid és kalcium-fluorid vagy kálium-klorid keverékének olvadék elektrolízisével állítják elő. Főbb alkotórészei a kalcium-, magnézium-, és hidrogén-karbonát-ionok. Főbb alkotórészei a kalcium-, magnézium-, és hidrogén-karbonát-ionok. Főbb alkotórészei a kalcium-, magnézium-, és hidrogén-karbonát-ionok. Vízben jól oldódik, miközben nagymértékben disszociál összetevőire: pozitív töltésű hidratált nátrium- (Na) és negatív töltésű hidratált klorid- (Cl) ionokra. A lövétei források nátrium-hidrogénkarbonát-klorid, kalcium-nátrium-hidrogénkarbonátos, nátrium-kalcium-magnézium-hidrogénkénkarbonát, illetve nátrium-klorid típusú ásványvizek. A vizes hexafluorokovasav és bárium-klorid reakciójával nyerhető. A korondi források vize kalcium-magnézium-hidrogénkarbonátos, nátrium-klorid-hidrogéngarbonát, magnézium-kalcium-hidrogénkarbonát, valamint tömény nátrium-klorid típusú vizek. Mind a kettőben aranyérmes lett. Az olyan anyagok vérből történő kiválasztásával, mint a felesleges víz, a nátrium-, klorid-, kálium- és kalcium-ionok, karbamid (urea) és más anyagcseretermékek (húgysav, kreatinin, urobilin stb.) Gátolja a kalcium-ionok beáramlását a szív–érrendszer izomsejtjeibe. Nagy tisztaságú kalcium állítható elő kalcium-klorid és alumínium reakciójával, amely során alumínium-klorid keletkezik, mely a reakció körülményei közötti magasabb hőmérsékleten folyékony. a sósav esetén kalcium- vagy magnézium-klorid) keletkezik. Szentegyháza borvízforrásai többnyire nátrium-hidrogénkarbonát-klorid, kalcium-nátrium-hidrogénkarbonát és nátrium-kalcium-hidrogénkarbonát típúsuak. A hidratáció folyamata egyenlettel is szemléltethető: A + aq = AA hidratált ionok jelölése: például Na. Ha a cink-klorid vizes oldatát hevítik, hidrogén-klorid gáz fejlődik, és bázisos cink-klorid (ZnOCl) marad vissza. Ionrácsát pozitív nátrium (Na) és negatív klorid (Cl) ionok alkotják. Oldódik nátrium-klorid vizes oldatában is. Kalcium-klorid

A kalcium-klorid (CaCl) a kalciumnak a klórral alkotott ionos vegyülete. Nagy tisztaságú kalcium állítható elő kalcium-klorid és alumínium reakciójával, amely során alumínium-klorid keletkezik, mely a reakció körülményei közötti magasabb hőmérsékleten folyékony. A klórmész pontos összetétele: kalcium-hipoklorit trihidrát (azaz 3 mol kristályvizes), bázisos Ca-hipoklorit, kalcium-klorid, kalcium-hidroxid és némi kalcium-karbonát (mint szennyezés.) Egyéb ásványai

A fémkalciumot az iparban kalcium-klorid és kalcium-fluorid vagy kálium-klorid keverékének olvadék elektrolízisével állítják elő. A kalciumot elsőként sir Humphry Davy állította elő 1808-ban kalcium amalgám elektrolízisével, amelyet gyengén nedvesített kalcium-hidroxid elektrolízise során nyert higany katódon. A lövétei források nátrium-hidrogénkarbonát-klorid, kalcium-nátrium-hidrogénkarbonátos, nátrium-kalcium-magnézium-hidrogénkénkarbonát, illetve nátrium-klorid típusú ásványvizek. Szentegyháza borvízforrásai többnyire nátrium-hidrogénkarbonát-klorid, kalcium-nátrium-hidrogénkarbonát és nátrium-kalcium-hidrogénkarbonát típúsuak. A korondi források vize kalcium-magnézium-hidrogénkarbonátos, nátrium-klorid-hidrogéngarbonát, magnézium-kalcium-hidrogénkarbonát, valamint tömény nátrium-klorid típusú vizek. Ezt követik a kalcium-klorid, magnézium-klorid, nátrium-szulfát és magnézium-szulfát. a sósav esetén kalcium- vagy magnézium-klorid) keletkezik. Verebes központi zónájában található borvizek kalcium-nátrium-magnézium-hidrogénkarbonát-klorid típusúak, a Zsidó borvize nátrium-kalcium-magnézium-hidrogénkarbonát-klorid típusú ásványvíz. Az elektrolízis során a 100%-osan tiszta fém kiválik a katódon. Az "állandó keménységet" a szulfátok, kloridok okozzák (kénsavas és sósavas sók, mint kalcium-szulfát, kalcium-klorid, magnézium-szulfát stb. A kalcium-klorid a kalciumnak a klórral alkotott ionos vegyülete. A kalcium-antagonisták gátolják a kalciumionoknak a lassú kalcium-csatornákon keresztül történő beáramlását a sejtbe. A szénsavas medence forrása nátrium-kalcium-hidrogénkarbonát-klorid típusú víz. Kalcium-szorbát

A kalcium-szorbát a szorbinsav kalcium sója. Mikor a tengervíz elpárolog magas koncentrációjú és csapadék kalcium-karbonátot és kalcium-szulfátot eredményez, vezetve egy hipersós nátrium-klorid gazdag telített sósvízhez. A Csekefalvi borvízek kalcium-magnézium-hidrogénkarbonát és nátrium-hidrogénkarbonát-klorid típusú ásványvízek. A kalcium szobahőmérsékleten reagál oxigénnel kalcium-oxidot és vízzel kalcium-hidroxidot képezve. Az ionok közül leggyakrabban a nátrium, kálium és kalcium kationok, ill. a klorid és hidrogén-karbonát anionok fordulnak elő. A vegyület porát levegőtől elzártan kalcium-klorid jelenlétében kalciumreszelékkel hevítve redukálják. A fürdő vize nátrium-kalcium-magnézium-hidrogén-karbonát-klorid típusú ásványvíz. A kalcium felvételét segíti a D-vitamin, amelyre a kalcium csontokban történő raktározódása szempontjából nagy szükség van. Kalcium-fluorid

A kalcium-fluorid (CaF) a kalcium és a fluor oldhatatlan ionos vegyülete. Az elektrolízis másik terméke a klórgáz. Ha a cink-klorid vizes oldatát hevítik, hidrogén-klorid gáz fejlődik, és bázisos cink-klorid (ZnOCl) marad vissza. A HyS ciklus két alapfolyamata a következő:

A kén-dioxid depolarizáló hatása megjelenik az anódon az elektrolízis során. A bomlás során oxigén fejlődik és bárium-klorid keletkezik. Kalcium-hidroxid és klórgáz reakciójában keletkezik:

Sav hatására a klórmészből klórgáz szabadul fel. KHgI tömény vizes oldatára olykor Thoulet-oldatként hivatkoznak. A táblázatban először a vízmentes (anhydrous) ammónia adatai szerepelnek, a táblázat végén látható az ammónia vizes oldatára (aqueous ammonia) vonatkozó rész. Hidrazinnal való reakcióját, amely során hidrogén-fluorid, nitrogén és klórgáz fejlődik kísérleti rakétamotorokban használták. Nagy tisztaságú kalcium állítható elő kalcium-klorid és alumínium reakciójával, amely során alumínium-klorid keletkezik, mely a reakció körülményei közötti magasabb hőmérsékleten folyékony. A fluorgáz az anódon, a hidrogéngáz pedig a katódon fejlődik. Kalcium-klorid

A kalcium-klorid (CaCl) a kalciumnak a klórral alkotott ionos vegyülete. a hidrogén-kloridot elbontják és ekkor klórgáz fejlődik belőle. Egyéb ásványai

A fémkalciumot az iparban kalcium-klorid és kalcium-fluorid vagy kálium-klorid keverékének olvadék elektrolízisével állítják elő. A reakció kinetikája azonban kedvezőtlen, ami a túlfeszültség jelenségével függ össze, és ezért a kloridok vizes oldatának elektrolízisekor klórgáz fejlődik, nem pedig oxigén. Kalcium-oxidból és kokszból kalcium-karbid állítható elő, a kalcium-karbid hidrolízisekor acetilén fejlődik. Ezt követik a kalcium-klorid, magnézium-klorid, nátrium-szulfát és magnézium-szulfát. Ha oxigén jelenlétében hevítik, cink-oxid képződik belőle és klórgáz fejlődik. Az ionok közül leggyakrabban a nátrium, kálium és kalcium kationok, ill. a klorid és hidrogén-karbonát anionok fordulnak elő. A lövétei források nátrium-hidrogénkarbonát-klorid, kalcium-nátrium-hidrogénkarbonátos, nátrium-kalcium-magnézium-hidrogénkénkarbonát, illetve nátrium-klorid típusú ásványvizek. A vizes hexafluorokovasav és bárium-klorid reakciójával nyerhető. A korondi források vize kalcium-magnézium-hidrogénkarbonátos, nátrium-klorid-hidrogéngarbonát, magnézium-kalcium-hidrogénkarbonát, valamint tömény nátrium-klorid típusú vizek. Savas közegben a hipóból mérgező klórgáz fejlődik, ami súlyos balesetet okozhat. Szentegyháza borvízforrásai többnyire nátrium-hidrogénkarbonát-klorid, kalcium-nátrium-hidrogénkarbonát és nátrium-kalcium-hidrogénkarbonát típúsuak. Iparilag 1,2-diklóretán ammóniával történő kezelésével állítják elő nyomás alatt, 180 °C hőmérsékleten vizes közegben:

A reakció során hidrogén-klorid keletkezik, mely az aminnal sót képez. Oldódik nátrium-klorid vizes oldatában is. KHgI tömény vizes oldatára olykor Thoulet-oldatként hivatkoznak. Nátrium-klorid oldat

A nátrium-klorid vizes oldatának fizika és fizikai-kémiai tulajdonságai SI mértékegységrendszerben, az
IUPAC General Chemistry terminológiai előírásai alapján. A táblázatban először a vízmentes (anhydrous) ammónia adatai szerepelnek, a táblázat végén látható az ammónia vizes oldatára (aqueous ammonia) vonatkozó rész. A vizes hexafluorokovasav és bárium-klorid reakciójával nyerhető. Oldódik nátrium-klorid vizes oldatában is. Vizes oldata hidrolizál, az oldat emiatt savas kémhatású. Vizes oldatban hidrolizál, emiatt az oldat savas kémhatású. A vizes oldat sárga színű, maró és mérgező tulajdonságú. Sűrű vizes oldat előállítására használják sűrűséggradiens centrifugáláshoz. Vizes oldatban hidrolizál, emiatt az oldat erősen lúgos kémhatású. A vizes cink-klorid oldatnak maró, fémes íze van. A szennyezők kiszűrésével létrejön a híglének nevezett cukros vizes oldat. Ha a cink-klorid vizes oldatát hevítik, hidrogén-klorid gáz fejlődik, és bázisos cink-klorid (ZnOCl) marad vissza. Előállítható réz-oxid és hidrogén-bromid (vizes vagy alkoholos oldat) reakcójával. Oldódáskor a vizes oldat lehűl; ez okozza az eritrit hűsítő hatását pl. Előállítható kálium-klorid oldat elektrolízisével vagy kálium-karbonát és kalcium-hidroxid reakciója révén. Rendkívül mérgező vegyület, részben emiatt elsősorban vizes oldat formájában kezelik. a cellulózt híg kénsavas vizes oldat melegítésével lehet feloldani – meglehetősen lassan). A higany(II)-klorid vizes oldata savas kémhatású, de nátrium-klorid hozzáadásakor semleges kémhatásúvá válik. Vizes oldatából sósav hatására fehér csapadék, ezüst-klorid válik ki. Nedvesség hatására vagy vizes oldatban hidrolizál, az oldat erősen lúgos kémhatású lesz. A lúgos vízben a fölszabaduló hidroxidionok hatására a vizes oldat kémhatása nő. Egységnyi, azaz 1 osmol mindazon vizes oldatok ozmolalitása – bármilyen is az összetételük –, amelyek fagyáspontja −1,85°C. Az egyszerű szirup "(Sirupus simplex)" 63–64% szacharózt és 0,1% szorbinsavat tartalmazó vizes oldat. A Ringer oldat az alábbi összetevőket tartalmazza nátrium-klorid, kálium-klorid, kalcium-klorid és nátrium-hidrogén-karbonát, ez utóbbi a hidrogén-ion koncentráció (pH) szabályozására szolgál. KHgI tömény vizes oldatára olykor Thoulet-oldatként hivatkoznak. Vizes oldatából sósav hatására fehér csapadék, ezüst-klorid válik ki. Nedvesség hatására vagy vizes oldatban hidrolizál, az oldat erősen lúgos kémhatású lesz. A lúgos vízben a fölszabaduló hidroxidionok hatására a vizes oldat kémhatása nő. Egyéb ásványai

A fémkalciumot az iparban kalcium-klorid és kalcium-fluorid vagy kálium-klorid keverékének olvadék elektrolízisével állítják elő. Nátrium-klorid oldat

A nátrium-klorid vizes oldatának fizika és fizikai-kémiai tulajdonságai SI mértékegységrendszerben, az
IUPAC General Chemistry terminológiai előírásai alapján. A táblázatban először a vízmentes (anhydrous) ammónia adatai szerepelnek, a táblázat végén látható az ammónia vizes oldatára (aqueous ammonia) vonatkozó rész. A vizes hexafluorokovasav és bárium-klorid reakciójával nyerhető. Oldódik nátrium-klorid vizes oldatában is. Vizes oldata hidrolizál, az oldat emiatt savas kémhatású. Vizes oldatban hidrolizál, emiatt az oldat savas kémhatású. A vizes oldat sárga színű, maró és mérgező tulajdonságú. Sűrű vizes oldat előállítására használják sűrűséggradiens centrifugáláshoz. Vizes oldatban hidrolizál, emiatt az oldat erősen lúgos kémhatású. Vizes oldatban nagy mértékben hidrolizál, a hidrolízis során kolloid vas(III)-hidroxid oldat keletkezik. A vizes hidrogén-jodid oldat levegőn megbarnul, mert a hidrogén-jodid a levegő oxigénje hatására jóddá oxidálódik. A folyamat vízben oldott nátrium-klorid elektrolízise során megy végbe. A vizes cink-klorid oldatnak maró, fémes íze van. Oldódik alkoholban is, 100 g etanolban 20 °C-on 43 g. A vizes oldat semleges kémhatású. Csak vizes oldatban létezik, mely színtelen oldat, de állás során – a keletkező bróm miatt – megsárgul. A szennyezők kiszűrésével létrejön a híglének nevezett cukros vizes oldat. A gőzfürdőben további három meleg vizes (30, 33, 36 °C), egy langyos vizes (28 °C), valamint egy hideg vizes (16 °C merülőmedence) medence található. Ha a cink-klorid vizes oldatát hevítik, hidrogén-klorid gáz fejlődik, és bázisos cink-klorid (ZnOCl) marad vissza. Előállítható réz-oxid és hidrogén-bromid (vizes vagy alkoholos oldat) reakcójával. Legegyszerűbben ammónium-klorid (NHCl) 28 °C-on telített vizes oldata rézkatód (-) és platinaanód (+) közötti elektrolízisével állítható elő.