Mi a különbség egy alfa-részecske és egy 4 He-atommag között?
Semmi különbség nincsen a két részecske között. A 4 He-atommagban 3 proton és egy neutron van, míg az alfa- részecskében két proton és két neutron. Az alfa-részecskében 3 proton és egy neutron van, míg a 4 He- atommagban két proton és két neutron.
A B C
Mivel az alfa-részecske két protonból és két neutronból áll, az atommag tömegszáma 4-gyel, rendszáma 2-vel csökken alfa-bomlás során. A két nembeli madár között megjelenésben nincsen különbség. Az alfa-részecske a hélium leggyakoribb izotópjának, a hélium-4 izotópnak az atommagja, rendkívül stabil atommag. Mi akkor a különbség a két hang között? A két példa között van egy lényeges különbség. A nemek között más feltűnő külső különbség nincsen. feltételezte, hogy minden felvillanás egy-egy alfa-részecske becsapódását jelzi. Az "IRE" és "RE" vonatok között nincsen jelentős különbség. A különböző élőhelyen levő madarak között, megjelenésben nincsen különbség. Alfa-részecske

Az alfa-bomlás az atommagbomlások egyik fajtája, melynek során alfa-részecske szabadul ki az atommagból. Az addíció történhet két gyök, illetve egy gyök és egy nem gyök részecske között is. Ezután, a következő lépésben, a deutérium egyesül egy másik hidrogénmaggal, aminek eredményeként ³He mag keletkezik: 

Ezután három különböző fő ágon He-mag (alfa-részecske) keletkezik. Az első és a hátsó sor ablakfelülete között nincsen lényeges különbség. Mi a különbség a feleség és a fogva tartott között? A részecske és a megfigyelői Lorentz-transzformáció közötti különbség alapvető a Lorentz-sértő fizika megértésében. Mi a különbség a kettő szó tartalma, világa között? Váltivarúak, de a hím és a nőstény között nincsen szemmel látható különbség. Két, véletlenszerűen kiválasztott koreai között ugyanakkora lehet a genetikai különbség, mint egy koreai és egy olasz között. Egy regényíró és egy filozófus gondolkodásmódja között alapvető a különbség. Ezek 100 ms után egy alfa-részecske kisugárzása mellett ununtriumra bomlottak. A két kiadás között különbség van. A két kiadás között különbség van. A két munka elkészülte között tehát nagyjából egy évtizednyi különbség áll fenn. Óriási különbség volt a két faj között. A két ivar tollazata között nincs különbség. Ha a proton és a neutron közötti tömegkülönbség kisebb lenne, akkor a neutron felezési ideje hosszabb lenne, vagyis az összes proton He-4 maggá alakult volna. A ppI ágon két ³He-mag egyesül egy He-maggá, miközben két proton szabadul fel (biztosítva a proton-proton ciklusban játszott „katalizátor” szerepét); a másik két ágon, a ppI és ppII folyamatokban csak He magok keletkeznek végtermékként. A proton például két "u" és egy "d" kvarkból áll, a neutron
két "d" és egy "u" kvarkból. A proton például két "u" és egy "d"-kvarkból áll, a neutron
két "d" és egy "u"-kvarkból. A nukleonok az atommag alkotórészei, a proton ill. a neutron. Ez közelítőleg egy proton, vagy egy neutron tömege. Úgy gondolják, hogy ez az izotóp - a hélium-6-hoz hasonlóan - egy hélium-4 magból és az azt körülvevő neutron „haló”-ból áll (a He esetén ezt két, a He-nél négy neutron alkotja). proton, neutron, mezon). Az atommagban levő nukleonok (proton+neutron) teljes száma adja az atom tömegszámát. Mivel az alfa-részecske két protonból és két neutronból áll, az atommag tömegszáma 4-gyel, rendszáma 2-vel csökken alfa-bomlás során. A Ni atommagjában 28 proton és 28 neutron van. A kétnukleon-rendszerek, mint a deuteron vagy a proton-proton és neutron-neutron szórás ideálisak az "NN" erő vizsgálatához. Egy atommagban a Pauli-elv szerint nem lehet se túl kevés, se túl sok neutron adott mennyiségű proton mellett. Ezen belül számos specifikus cél van, amelyeket egy gazdaságos fúziós reaktor számára szükségesnek tartanak:


A deutérium és a trícium magok egyesülése során belőlük egy hélium atommag (alfa-részecske) és egy nagyenergiájú neutron jön létre. Az elektron, proton és neutron esetén kézenfekvő a helyzet. Az első lépésben két könnyűhidrogén-atommag (H, azaz két proton) alakul deuteronná (²H), kibocsátva egy pozitront és egy neutrínót, amint egy proton neutronná alakul. A proton töltött, a neutron nem. A neutron protonná alakul, miközben kibocsát egy elektront (ebben a kontextusban béta-részecske) és egy antineutrínót:

A neutron nem egy elemi részecske, hanem összetett (egy "u" és két "d" kvarkból). A végbemenő magreakcióban a berillium atommag szén-12-vé transzmutálódik; illetve egy szabad neutron is kibocsátódik, amely körülbelül ugyanabba az irányba halad, mint az alfa-részecske. Feltételezte, hogy csupán három igazi elemi részecske létezik a hadronok között, a proton, a neutron és a Λ-barion. Eszerint a proton és a neutron ugyanannak a részecskének, a nukleonnak az izospintérben megnyilvánuló két állapota. 23 magizomerje (melyek atommagjában egy vagy több nukleon – proton vagy neutron – gerjesztett állapotban van) ismeretes. Ilyen az elektron, a neutron és a proton, a leptonok és a kvarkok. Ezután, a következő lépésben, a deutérium egyesül egy másik hidrogénmaggal, aminek eredményeként ³He mag keletkezik: 

Ezután három különböző fő ágon He-mag (alfa-részecske) keletkezik. Gyorsítós neutronforrás (neutrongenerátor): A két leggyakrabban alkalmazott magreakció:
Ha a nagyfeszültséggel felgyorsított deuteron deutériummal ütközik, az ütközés során ³He és neutron, ha tríciummal ütközik, az ütközés során 3,6 MeV energiájú He és 14 MeV energiájú neutron keletkezik. Ha a proton és a neutron közötti tömegkülönbség kisebb lenne, akkor a neutron felezési ideje hosszabb lenne, vagyis az összes proton He-4 maggá alakult volna. A ppI ágon két ³He-mag egyesül egy He-maggá, miközben két proton szabadul fel (biztosítva a proton-proton ciklusban játszott „katalizátor” szerepét); a másik két ágon, a ppI és ppII folyamatokban csak He magok keletkeznek végtermékként. A proton például két "u" és egy "d" kvarkból áll, a neutron
két "d" és egy "u" kvarkból. A proton például két "u" és egy "d"-kvarkból áll, a neutron
két "d" és egy "u"-kvarkból. A nukleonok az atommag alkotórészei, a proton ill. a neutron. Ez közelítőleg egy proton, vagy egy neutron tömege. Úgy gondolják, hogy ez az izotóp - a hélium-6-hoz hasonlóan - egy hélium-4 magból és az azt körülvevő neutron „haló”-ból áll (a He esetén ezt két, a He-nél négy neutron alkotja). proton, neutron, mezon). Az atommagban levő nukleonok (proton+neutron) teljes száma adja az atom tömegszámát. Mivel az alfa-részecske két protonból és két neutronból áll, az atommag tömegszáma 4-gyel, rendszáma 2-vel csökken alfa-bomlás során. A Ni atommagjában 28 proton és 28 neutron van. A kétnukleon-rendszerek, mint a deuteron vagy a proton-proton és neutron-neutron szórás ideálisak az "NN" erő vizsgálatához. Egy atommagban a Pauli-elv szerint nem lehet se túl kevés, se túl sok neutron adott mennyiségű proton mellett. Ezen belül számos specifikus cél van, amelyeket egy gazdaságos fúziós reaktor számára szükségesnek tartanak:


A deutérium és a trícium magok egyesülése során belőlük egy hélium atommag (alfa-részecske) és egy nagyenergiájú neutron jön létre. Az elektron, proton és neutron esetén kézenfekvő a helyzet. Az első lépésben két könnyűhidrogén-atommag (H, azaz két proton) alakul deuteronná (²H), kibocsátva egy pozitront és egy neutrínót, amint egy proton neutronná alakul. A proton töltött, a neutron nem. A neutron protonná alakul, miközben kibocsát egy elektront (ebben a kontextusban béta-részecske) és egy antineutrínót:

A neutron nem egy elemi részecske, hanem összetett (egy "u" és két "d" kvarkból). A végbemenő magreakcióban a berillium atommag szén-12-vé transzmutálódik; illetve egy szabad neutron is kibocsátódik, amely körülbelül ugyanabba az irányba halad, mint az alfa-részecske. Feltételezte, hogy csupán három igazi elemi részecske létezik a hadronok között, a proton, a neutron és a Λ-barion. Eszerint a proton és a neutron ugyanannak a részecskének, a nukleonnak az izospintérben megnyilvánuló két állapota. 23 magizomerje (melyek atommagjában egy vagy több nukleon – proton vagy neutron – gerjesztett állapotban van) ismeretes. Ilyen az elektron, a neutron és a proton, a leptonok és a kvarkok. Ezután, a következő lépésben, a deutérium egyesül egy másik hidrogénmaggal, aminek eredményeként ³He mag keletkezik: 

Ezután három különböző fő ágon He-mag (alfa-részecske) keletkezik. Gyorsítós neutronforrás (neutrongenerátor): A két leggyakrabban alkalmazott magreakció:
Ha a nagyfeszültséggel felgyorsított deuteron deutériummal ütközik, az ütközés során ³He és neutron, ha tríciummal ütközik, az ütközés során 3,6 MeV energiájú He és 14 MeV energiájú neutron keletkezik.