A hidrogén-halogenidekre vonatkozó állítások közül melyik helyes?
A HCl forráspontja nagyobb, mint a HI forráspontja. A HCl halmazában (25 o C, 101 kPa) hidrogénkötések alakulnak ki. A HF-ot sötétbarna üvegben kell tárolni. A HCl elemeiből való szintézise egyensúlyra vezető kémiai reakció. A HF forráspontja nagyobb, mint a HCl forráspontja.
A B C D E
A reakciókészség hidrogén-halogenidek esetén HCl < HBr < HI irányban nő. Minden elem közül a hélium forráspontja a legalacsonyabb. A Zyklon–B hatóanyaga, a hidrogén-cianid szobahőmérsékleten rendkívül illékony folyadék, forráspontja 26 ℃. Forráspontja 2362 °C. Illékony, forráspontja alacsony. Forráspontja 132°C, tehát nagyobb az alkohol, sőt a víz forráspontjánál. Forráspontja jóval magasabb a nála nehezebb hidrogén-halogenidek forráspontjánál, és velük ellentétben korlátlanul elegyedik vízzel. Megjegyzendő, hogy nagyobb tengerszint feletti magasságon a légköri nyomás kisebb, mint tengerszinten, ezért a folyadékok forráspontja lecsökken. Adott hőmérsékleten minél nagyobb egy folyadék gőznyomása, annál alacsonyabb a normál forráspontja. A klór-trifluorid forráspontja −12 °C. A fém polonium forráspontja 962 °C. Ennek az a logikája, hogy az úgynevezett permanens gázok (mint a hélium, hidrogén, neon, nitrogén,oxigén és a levegő) forráspontja −180 °C alatt van, míg a Freon fagyasztógázok, szénhidrogének és egyéb köznapi fagyasztógázok forráspontja −180 °C felett. A hidrogén-cianid forráspontja 26 °C, így az alacsony hőmérséklet miatt kisebb tócsákká állt össze a padlón. Desztillálással tisztítható (forráspontja 223 °C). Jóval forráspontja alatt is szublimál. Színtelen folyadék, forráspontja 208 °C. Minél nagyobb az interhalogénben a halogénatomok elektronegativitás különbsége, annál magasabb az interhalogén forráspontja. Az ilyen elegy gőznyomása alacsonyabb hőmérsékleten lesz egyenlő a külső nyomással, ennek következtében az ilyen elegyek forráspontja alacsonyabb, mint a legalacsonyabb forráspontú elegyalkotó komponens forráspontja. A karbonsavak forráspontja magas, sokkal magasabb, mint a hozzájuk hasonló molekulatömegű alkánoké. Hidrogén-klorid

A hidrogén-klorid színtelen, szúrós szagú, levegőnél nagyobb sűrűségű, mérgező gáz, képlete HCl. Így a bróm olvadáspontja (−7,25 °C) és forráspontja (59,5 °C) a klór és a jód olvadás- és forráspontja közé esik. Forráspontja 131 °C, jóval magasabb, mint a hasonló szerkezetű furáné és tioféné. Olvadáspontja 419 °C, forráspontja 907 °C. Olvadáspontja −103 °C, forráspontja −13,1 °C. Olvadáspontja 185 °C, forráspontja 235 °C. A hidrogén-klorid standardállapotban színtelen, szúrós szagú gáz, úgy mint a többi hidrogén-halogenid a hidrogén-fluorid kivételével, mert a molekulái között nem alakulnak ki hidrogénkötések. Az oxiklórozás a szénhidrogének hidrogén-klorid (HCl) és oxigén (O) keverékével történő klórozása. A hidrogén-peroxid molekulája a vízhez hasonlóan erősen poláris, molekulái között hidrogénkötések alakulnak ki, ez okozza aránylag magas olvadás- és forráspontját. Gőznyomása 1 kPa 825 °C-on, 10 kPa 999 °C-on és 100 kPa és 1249 °C-on. Laboratóriumban azonban praktikusabb előállítási mód a bróm vörös foszforral és vízzel való redukciója:

A hidrogén-bromid standard hőmérsékleten és nyomáson színtelen, szúrós szagú gáz, úgy mint a többi hidrogén-halogenid a hidrogén-fluorid kivételével, mert a molekulái között nem alakulnak ki hidrogénkötések. A sósavnak négy állandó kristályosodási eutektikus pontja van, ezek a kristályos formák a HCl·HO (68% HCl), HCl·2HO (51% HCl), HCl·3HO (41% HCl), HCl·6HO (25% HCl) és a jég (0% HCl). A sósavnak négy állandó kristályosodási eutektikus pontja van, ezek a kristályos formák a HCl·HO (68% HCl), HCl·2HO (51% HCl), HCl·3HO (41% HCl), HCl·6HO (25% HCl) és a jég (0% HCl). Attól függően, hogy a láncfonalak közül hol melyik van a vetülékfonal felett, ill. alatt, különböző kötésmódok alakulnak ki. Gőznyomása 10 Pa 686 °C-on, 100 Pa 767 °C-on, 1 kPa 869 °C-on, 10 kPa 999 °C-on, 100 kPa 1172 °C-on. A reakciókészség hidrogén-halogenidek esetén HCl < HBr < HI irányban nő. Veszélyes anyag, melyből vízzel reagálva hidrogén-klorid (HCl) keletkezik. Hidrogén-klorid

A hidrogén-klorid színtelen, szúrós szagú, levegőnél nagyobb sűrűségű, mérgező gáz, képlete HCl. Magasabb hőmérsékleten az egyensúly a kiindulási anyagok irányába tolódik el, K = 193 kPa (25 °C). Vajon melyik a helyes út? Nyilván abból, hogy melyik a kevésbé gyenge érvelés, még nem derül ki, hogy melyik helyes álláspont. Folyékony halmazállapotban (HCN) dimerként van jelen, a hidrogén-cianid molekulák között hidrogénkötések találhatók. A szakmai szóhasználat ennél részletesebb:

Az egyedüli kémiai elemek, melyek normálállapotban (0 °C-on = 273,15 K; légköri nyomáson = 101.325 kPa) és gáz halmazállapotban stabilisak, a kétatomos molekulák közül a hidrogén (H), a nitrogén (N), az oxigén (O), illetve kettő halogének közül, a fluor (F) és a klór (Cl). Sok reakcióban hasonlít a halogenidekre. A hidrogén-halogenidek, például a hidrogén-klorid (HCl) hidrohalogénezési reakcióban az alkénekre addícionálnak, melynek során alkil-halogenid keletkezik. Olvadáspontja: 0 °C, forráspontja: 100 °C 101,3 kPa nyomáson. Olvadáspontja 34 °C, forráspontja 1,33 kPa nyomáson 225 °C. Sósav

A sósav a hidrogén-klorid (HCl) tiszta, színtelen, szúrós szagú vizes oldata. Hasonlóan, a hidrogénkötések is nehezebben épülnek ki. A kötésszögek: O−C−O 120,4°; C−O−O 115,7°; O−O−O 105,9°, a szénatommal átellenben pedig O−O−O 119,6°. A hidrogén-bromid vizes oldata erős sav (p"K" = −9), mivel a vizes oldatban kialakuló gyenge O−H···Br hidrogénkötések túl gyengék ahhoz, hogy megakadályozzák a teljes ionos disszociációt. Az oldószeres ragasztót alumínium dobozban, tubusban, illetve üvegben kell tárolni! Brómsavra és hidrogén-bromidra bomlik:

0 °C-on kell előállítani és tárolni. A keveréket zárt üvegben lehet tárolni a hűtőben vagy akár szobahőmérsékleten is. Hidrogén-fluorid

A hidrogén-fluorid (HF, régiesen fluor-hidrogén) szúrós szagú, színtelen, maró hatású gáz vagy folyadék. Az ellenőrzőpontokon úgynevezett "tévesztőbóják" is előfordulhatnak, melyek a tájékozódási készség pontosabb mérésére szolgálnak, hiszen ezen pontok közül kell eldönteni, hogy melyik a helyes bója és melyik a tévesztő. Vajon melyik a helyes út? Nagy kapszaicintartalma miatt célszerű jól elzárva, fénytől védve, sötét üvegben vagy dobozban tárolni. Sok reakcióban hasonlít a halogenidekre. A kifőzött pálinkát fahordóban érlelhetjük, azonban csak üvegben vagy saválló edényben érdemes hosszabb távon tárolni. A hidrogén-fluorid (HF) és a hidrogén-jodid (HI) is hasonlóan reagál az alkénekkel, és Markivnyikov-termék keletkezik. A jelöltek közül a nézőknek kell eldönteni, melyik játékos távozzon. Az antimon-pentafluorid hidrogén-fluoridos (HF) oldatát tartják a legerősebb ismert savnak. Az antimon-pentafluorid hidrogén-fluoridos (HF) oldatát tartják a legerősebb ismert savnak. Fénytől védve kell tárolni. Melyik olyan entitásra kérdez, amelyet a címzettnek ki kell választania több közül. Az alapanyagokat raktárakban kell tárolni. A mintákat a vizsgálatig hűtve kell tárolni. A virágport papírzacskókban vagy papírzsákokban kell tárolni. Helyes működéséhez szükség van az átjáró eszközre vonatkozó adminisztrátori hozzáférésre, hogy a port forwarding-ot vagy a DMZ-t stb. Az egyetlen iparilag is alkalmazott módszer a kálium-fluorid (KF) száraz hidrogén-fluoridos (HF) oldatának elektrolízise. Folyékony hidrogén-fluorid (HF) jelenlétében –30°C-on a zöld oldatból sötétzöld kristályos anyagot lehet lecsapatni. Ezek elsősorban a fogyóanódból származó szén-dioxid (), és a kriolitból illetve a folyasztószerből származó hidrogén-fluorid (HF). 120 g. Ugyanakkor 160 g-ot volna képes tárolni. Ezt követik a Hf 27,28%-kal, Hf 18,61%-kal, Hf 13,62%-kal, Hf 5,27%-kal és Hf 0,16%-kal. hogy melyik kábel melyik végét melyik jack csatlakozóba kell dugni a harminc kínálkozó közül, ha ezt vagy azt a programozott hangszekvenciát vagy filter effektet kívánja felhasználni). Elemeiből történő szintézise is lehetséges folyékony ammóniában. Ilyen reakció például a dibenzilidénaceton szintézise. Ebben a reakcióban a melléktermékként keletkező kén-dioxid és hidrogén-klorid (HCl) gáz halmazállapotúak, így távozásuk segíti a reakció végbemenetelét. Dehidrohalogénezés

A dehidrohalogénezés olyan kémiai reakció, amelynek során egy molekulából hidrogén-halogenid lép ki (eliminálódik). Így például az alábbi egyensúlyra

Behelyettesítve az egyes reaktánsok kémiai potenciáljának kifejezését:

Átrendezve:

A összeg a reakció Δ"G" standard szabadentalpia-változása. A reakciókészség hidrogén-halogenidek esetén HCl < HBr < HI irányban nő. Ez egy dinamikus egyensúlyra vezető folyamat. Veszélyes anyag, melyből vízzel reagálva hidrogén-klorid (HCl) keletkezik. Hidrogén-klorid

A hidrogén-klorid színtelen, szúrós szagú, levegőnél nagyobb sűrűségű, mérgező gáz, képlete HCl. Kémiai szintézise a heszperidin átalakítása révén történik. Kémiai reakció

A kémiai reakció változás, az anyagnak új anyaggá történő átalakulása. 0. rendű kémiai reakció: 

1. rendű kémiai reakció:

2. rendű kémiai reakció: 

r. rendű kémiai reakció: r ≠ 1

A kémiai reakció sebességi állandójáról általánosságban az mondható, hogy értéke koncentrációfüggő, annak az (r−1)-dik hatványával fordítottan arányos. Vajon melyik a helyes út? Sok reakcióban hasonlít a halogenidekre. A hidrogén-halogenidek, például a hidrogén-klorid (HCl) hidrohalogénezési reakcióban az alkénekre addícionálnak, melynek során alkil-halogenid keletkezik. A reakció során hidrogén-bromid szabadul fel. Sósav

A sósav a hidrogén-klorid (HCl) tiszta, színtelen, szúrós szagú vizes oldata. Az oxiklórozás a szénhidrogének hidrogén-klorid (HCl) és oxigén (O) keverékével történő klórozása. A hidrogén-fluoriddal szemben a vízmentes, cseppfolyós hidrogén-klorid kevésbé használható oldószerként, ami a fizikai tulajdonságai közül különösen az alacsony olvadáspontból, a folyadék halmazállapot kis hőmérséklet-tartományából, a kis dielektromos állandóból és az elhanyagolható mértékű HCl és ionokra való öndisszociációból következik. Amikor a hóhér aktiválja a kapcsolót, a cianid beleesik a kénsavba, és a bekövetkező kémiai reakció során mérgező hidrogén-cianid gáz keletkezik. HCl és HI molekulákkal a gyökös addíciós reakció nem megy végbe, ugyanis mindkét reakció erősen endoterm és ezért kémiailag nem kedvezményezett. A sósavnak négy állandó kristályosodási eutektikus pontja van, ezek a kristályos formák a HCl·HO (68% HCl), HCl·2HO (51% HCl), HCl·3HO (41% HCl), HCl·6HO (25% HCl) és a jég (0% HCl). A sósavnak négy állandó kristályosodási eutektikus pontja van, ezek a kristályos formák a HCl·HO (68% HCl), HCl·2HO (51% HCl), HCl·3HO (41% HCl), HCl·6HO (25% HCl) és a jég (0% HCl). SN1 reakció

Az S1 reakció a szerves kémiai szubsztitúciós reakciók egyik fajtája. A hidrogén-klorid regenerálására több eljárást is kifejlesztettek, ilyen például a porlasztva pörkölő vagy a fluidágyas HCl regeneráló eljárás, melyekkel a hulladék pácléből visszanyerhető a HCl. Minden elem közül a hélium forráspontja a legalacsonyabb. A Zyklon–B hatóanyaga, a hidrogén-cianid szobahőmérsékleten rendkívül illékony folyadék, forráspontja 26 ℃. Forráspontja 2362 °C. Illékony, forráspontja alacsony. Forráspontja 132°C, tehát nagyobb az alkohol, sőt a víz forráspontjánál. Forráspontja jóval magasabb a nála nehezebb hidrogén-halogenidek forráspontjánál, és velük ellentétben korlátlanul elegyedik vízzel. Megjegyzendő, hogy nagyobb tengerszint feletti magasságon a légköri nyomás kisebb, mint tengerszinten, ezért a folyadékok forráspontja lecsökken. Adott hőmérsékleten minél nagyobb egy folyadék gőznyomása, annál alacsonyabb a normál forráspontja. A klór-trifluorid forráspontja −12 °C. A fém polonium forráspontja 962 °C. Ennek az a logikája, hogy az úgynevezett permanens gázok (mint a hélium, hidrogén, neon, nitrogén,oxigén és a levegő) forráspontja −180 °C alatt van, míg a Freon fagyasztógázok, szénhidrogének és egyéb köznapi fagyasztógázok forráspontja −180 °C felett. A hidrogén-cianid forráspontja 26 °C, így az alacsony hőmérséklet miatt kisebb tócsákká állt össze a padlón. Desztillálással tisztítható (forráspontja 223 °C). Jóval forráspontja alatt is szublimál. Színtelen folyadék, forráspontja 208 °C. A kovalens hidridek forráspontja: oszlopon belül a rendszámmal nő, kivéve a 2. periódus hidridjeit (HF, HO, NH), ahol hidrogénkötés is van. Minél nagyobb az interhalogénben a halogénatomok elektronegativitás különbsége, annál magasabb az interhalogén forráspontja. Az ilyen elegy gőznyomása alacsonyabb hőmérsékleten lesz egyenlő a külső nyomással, ennek következtében az ilyen elegyek forráspontja alacsonyabb, mint a legalacsonyabb forráspontú elegyalkotó komponens forráspontja. A karbonsavak forráspontja magas, sokkal magasabb, mint a hozzájuk hasonló molekulatömegű alkánoké. Hidrogén-klorid

A hidrogén-klorid színtelen, szúrós szagú, levegőnél nagyobb sűrűségű, mérgező gáz, képlete HCl. Így a bróm olvadáspontja (−7,25 °C) és forráspontja (59,5 °C) a klór és a jód olvadás- és forráspontja közé esik. Forráspontja 131 °C, jóval magasabb, mint a hasonló szerkezetű furáné és tioféné. Olvadáspontja 419 °C, forráspontja 907 °C. Olvadáspontja −103 °C, forráspontja −13,1 °C. Olvadáspontja 185 °C, forráspontja 235 °C.