Egy hosszú tekercsben állandó I áram folyik. Melyik esetben növekszik meg legjobban a tekercs közepén a mágneses mező B mágneses indukciója?
Amikor rézrudat tolunk a tekercs közepébe. Amikor vasrudat tolunk a tekercs közepébe. Egyformán növekszik meg a két esetben.
A B C
A primer tekercs huzaljában folyó áram a jobbkézszabállyal meghatározható irányú mágneses erővonalakat hoz létre, ezek a mágneses erővonalak a tekercs belsejében összegződve hozzák létre az ábrán jelölt mágneses fluxust. A gyűrű alakú tekercs állandó mágneses térben mozog, aminek hatására a tekercsben a mozgásállapot változásaival arányos feszültség indukálódik (az elektromágneses indukció elvén). Mivel a tekercs unifiláris kivitelű (egyszeresen, egy irányba csévélt), ezért a tekercs meneteiben folyó áram iránya megegyezik, ezek az erővonalak azonos irányú, a tekercs síkjára merőleges mágneses teret hoznak létre. Mivel a tekercs egy zárt áramkör része, áram folyik benne. A keletkezett mágneses mező a tekercs belsejében a legerősebb, mert itt haladnak legsűrűbben az erővonalak. Elvileg a jelfogó olyan tekercs, amely egy kapcsolót nyit vagy zár aszerint, hogy a tekercsben áram folyik – 1 állapot – vagy nem folyik rajta keresztül áram (0 állapot). A "munkakapcsoló" a 0 helyzetben nyitott, így a vezetékben, amit a kapcsoló megszakít, nem folyik áram; az 1 állapotban a tekercs mágneses tere zárja a kapcsolót, és a vezetékben is folyik áram. A mágneses tér a tekercs belsejében összegződik, és azonos irányú. formula_3 (Lorentz-erő), ahol
"F" az erő, "I" az áramerősség, "l" a tekercs hossza és "B" a mágneses indukció. Ha a tekercs két kivezetése közé időben állandó áramforrást kapcsolunk, akkor a meginduló elektromos áram Biot–Savart-törvény értelmében mágneses mezőt hoz létre. Segítségével számítható ki a transzformátorok és a villamos gépek gerjesztése:

ahol 
formula_2 a tekercs menetszáma,
formula_3 a tekercsben folyó áram, 
formula_4 a gerjesztés, azaz a mágneses feszültség, 
formula_5 a kör közepes erővonalának hossza, 
formula_6 a kör anyagának permeabilitása, 
formula_7 a mágneses kör keresztmetszete, 
formula_8 a mágneses ellenállás, 
formula_9 pedig a fluxus, a mágneses áram. A tekercs által létrehozott mágneses mező vonzása így minden lengés során kissé a középpont felé húzza az ingatestet. Mágneses mező

A mágneses mező (másként "mágneses tér") mágneses erőtér. A létrejövő mágneses tér nagysága függ a tekercs menetszámától és a rajta átfolyó áram nagyságától (ezt hívják fajlagos gerjesztésnek). A korai konstrukciók a mágneses tér hatását a tekercs menetszámának növelésével erősítették. Mozgó elektromos töltés (elektromos áram) vagy az elektromos mező változása létrehozhat mágneses mezőt (mágneses tér, mágneses erőtér). Az M* mágneses momentumot vektorként definiálhatjuk, amikor egy külső mágneses mező hat. Mivel a tekercs hossza és a "B" mágneses indukció azonos, ezért azok az eredményt nem befolyásolják, az egyenletből kiesnek. formula_1

Ahol U = az indukált feszültség

N = a hurok (tekercs) menetszáma

dΦ/dt = a mágneses tér fluxusának változási sebessége
Ha a vezető hurokban vagy tekercsben feszültség indukálódott, és ha a hurok kapcsai zártak (valamilyen nagyságú ellenálláson keresztül), akkor a hurokban áram folyik. Bifiláris tekercs

A bifiláris tekercs olyan tekercs, amelyet két huzal párhuzamos tekercselésével készítünk, amelyekben ellentétes irányban halad az áram. A kommutátor és kefe rendszer villamos kapcsolók sorozatát alkotják, mindegyik sorrendben kapcsol úgy, hogy az áram mindig az állórészhez (állandómágnes) legközelebb lévő armatúratekercsen folyik keresztül; biztosítva azt, hogy a mágneses kölcsönhatás (forgó mágneses mező) mindig a megfelelő tekercs(ek) illetve a mágnes és a forgórész tekercsei között alakuljon ki. Földi mágneses mező

A földi mágneses mező (és a felszíni mágneses mező) egy mágneses dipólus, melynek déli mágneses pólusa a földrajzi Északi-sark közelében, az északi mágneses pólusa a földrajzi Déli-sark közelében található. Bár ebben az esetben a mágneses tér nem lenne uniform, ami miatt egy idő után a plazma a tekercs falához érve elhagyná azt. Az így létrejövő mágneses erővonalak metszik a szekunder tekercs meneteit, és abban feszültséget indukálnak. A tekercsben folyó elektromos áram mágneses teret hoz létre, mely a jobbkéz-szabály szerinti irányú. A primer tekercs huzaljában folyó áram a jobbkézszabállyal meghatározható irányú mágneses erővonalakat hoz létre, ezek a mágneses erővonalak a tekercs belsejében összegződve hozzák létre az ábrán jelölt mágneses fluxust. A gyűrű alakú tekercs állandó mágneses térben mozog, aminek hatására a tekercsben a mozgásállapot változásaival arányos feszültség indukálódik (az elektromágneses indukció elvén). Mivel a tekercs unifiláris kivitelű (egyszeresen, egy irányba csévélt), ezért a tekercs meneteiben folyó áram iránya megegyezik, ezek az erővonalak azonos irányú, a tekercs síkjára merőleges mágneses teret hoznak létre. Mivel a tekercs egy zárt áramkör része, áram folyik benne. A keletkezett mágneses mező a tekercs belsejében a legerősebb, mert itt haladnak legsűrűbben az erővonalak. Elvileg a jelfogó olyan tekercs, amely egy kapcsolót nyit vagy zár aszerint, hogy a tekercsben áram folyik – 1 állapot – vagy nem folyik rajta keresztül áram (0 állapot). A "munkakapcsoló" a 0 helyzetben nyitott, így a vezetékben, amit a kapcsoló megszakít, nem folyik áram; az 1 állapotban a tekercs mágneses tere zárja a kapcsolót, és a vezetékben is folyik áram. A mágneses tér a tekercs belsejében összegződik, és azonos irányú. formula_3 (Lorentz-erő), ahol
"F" az erő, "I" az áramerősség, "l" a tekercs hossza és "B" a mágneses indukció. Ha a tekercs két kivezetése közé időben állandó áramforrást kapcsolunk, akkor a meginduló elektromos áram Biot–Savart-törvény értelmében mágneses mezőt hoz létre. Segítségével számítható ki a transzformátorok és a villamos gépek gerjesztése:

ahol 
formula_2 a tekercs menetszáma,
formula_3 a tekercsben folyó áram, 
formula_4 a gerjesztés, azaz a mágneses feszültség, 
formula_5 a kör közepes erővonalának hossza, 
formula_6 a kör anyagának permeabilitása, 
formula_7 a mágneses kör keresztmetszete, 
formula_8 a mágneses ellenállás, 
formula_9 pedig a fluxus, a mágneses áram. A tekercs által létrehozott mágneses mező vonzása így minden lengés során kissé a középpont felé húzza az ingatestet. Mágneses mező

A mágneses mező (másként "mágneses tér") mágneses erőtér. A létrejövő mágneses tér nagysága függ a tekercs menetszámától és a rajta átfolyó áram nagyságától (ezt hívják fajlagos gerjesztésnek). A korai konstrukciók a mágneses tér hatását a tekercs menetszámának növelésével erősítették. Mozgó elektromos töltés (elektromos áram) vagy az elektromos mező változása létrehozhat mágneses mezőt (mágneses tér, mágneses erőtér). Az M* mágneses momentumot vektorként definiálhatjuk, amikor egy külső mágneses mező hat. Mivel a tekercs hossza és a "B" mágneses indukció azonos, ezért azok az eredményt nem befolyásolják, az egyenletből kiesnek. formula_1

Ahol U = az indukált feszültség

N = a hurok (tekercs) menetszáma

dΦ/dt = a mágneses tér fluxusának változási sebessége
Ha a vezető hurokban vagy tekercsben feszültség indukálódott, és ha a hurok kapcsai zártak (valamilyen nagyságú ellenálláson keresztül), akkor a hurokban áram folyik. Bifiláris tekercs

A bifiláris tekercs olyan tekercs, amelyet két huzal párhuzamos tekercselésével készítünk, amelyekben ellentétes irányban halad az áram. A kommutátor és kefe rendszer villamos kapcsolók sorozatát alkotják, mindegyik sorrendben kapcsol úgy, hogy az áram mindig az állórészhez (állandómágnes) legközelebb lévő armatúratekercsen folyik keresztül; biztosítva azt, hogy a mágneses kölcsönhatás (forgó mágneses mező) mindig a megfelelő tekercs(ek) illetve a mágnes és a forgórész tekercsei között alakuljon ki. Földi mágneses mező

A földi mágneses mező (és a felszíni mágneses mező) egy mágneses dipólus, melynek déli mágneses pólusa a földrajzi Északi-sark közelében, az északi mágneses pólusa a földrajzi Déli-sark közelében található. Bár ebben az esetben a mágneses tér nem lenne uniform, ami miatt egy idő után a plazma a tekercs falához érve elhagyná azt. Az így létrejövő mágneses erővonalak metszik a szekunder tekercs meneteit, és abban feszültséget indukálnak. A tekercsben folyó elektromos áram mágneses teret hoz létre, mely a jobbkéz-szabály szerinti irányú. Továbbá a BOLD jel mérete hozzávetőlegesen a mágneses mező erősségének a négyzetével növekszik. Mágneses mező

A mágneses mező (másként "mágneses tér") mágneses erőtér. Magyarázat a jelenségre: bekapcsoláskor nő az áram a tekercsben, növekszik a fluxus is. Általános esetben B indukciójú mágneses mezőt az A
vektorpotenciállal jellemezhetünk. Ezalatt a tekercsben az áram mágneses erőteret hoz létre, amíg az elektromos tér a kondenzátorban meg nem szűnik. Mozgó elektromos töltés (elektromos áram) vagy az elektromos mező változása létrehozhat mágneses mezőt (mágneses tér, mágneses erőtér). A primer tekercs huzaljában folyó áram a jobbkézszabállyal meghatározható irányú mágneses erővonalakat hoz létre, ezek a mágneses erővonalak a tekercs belsejében összegződve hozzák létre az ábrán jelölt mágneses fluxust. A gyűrű alakú tekercs állandó mágneses térben mozog, aminek hatására a tekercsben a mozgásállapot változásaival arányos feszültség indukálódik (az elektromágneses indukció elvén). Földi mágneses mező

A földi mágneses mező (és a felszíni mágneses mező) egy mágneses dipólus, melynek déli mágneses pólusa a földrajzi Északi-sark közelében, az északi mágneses pólusa a földrajzi Déli-sark közelében található. Segítségével számítható ki a transzformátorok és a villamos gépek gerjesztése:

ahol 
formula_2 a tekercs menetszáma,
formula_3 a tekercsben folyó áram, 
formula_4 a gerjesztés, azaz a mágneses feszültség, 
formula_5 a kör közepes erővonalának hossza, 
formula_6 a kör anyagának permeabilitása, 
formula_7 a mágneses kör keresztmetszete, 
formula_8 a mágneses ellenállás, 
formula_9 pedig a fluxus, a mágneses áram. A tekercsben folyó elektromos áram mágneses teret hoz létre, mely a jobbkéz-szabály szerinti irányú. Ha a tekercs két kivezetése közé időben állandó áramforrást kapcsolunk, akkor a meginduló elektromos áram Biot–Savart-törvény értelmében mágneses mezőt hoz létre. Elvileg a jelfogó olyan tekercs, amely egy kapcsolót nyit vagy zár aszerint, hogy a tekercsben áram folyik – 1 állapot – vagy nem folyik rajta keresztül áram (0 állapot). A Föld mágneses mezeje egy mágneses dipólus, hasonló, mint egy rúdmágnes által generált mágneses mező. Míg az elektromos mező a statikus elektromosságot előidéző töltés eredménye (amely elektromos vezetőben elektromos áramot hoz létre), addig a mágneses mező az elektromos töltés mozgásából származik (mint egy elektromos vezetőben folyó áram) és az állandó mágnesekhez hasonló mágneses erőben nyilvánul meg. Magnetotaxis, a mágneses mező által kiváltott mozgás, a mágneses mező irányába. A létrehozott mágneses tér a tekercsben tengelyirányú. Az elektromágnes azt a tulajdonságot használja ki, hogy ha nem bifiláris egy-, vagy többrétegű tekercsben áram folyik, akkor a képen látható módon mágneses teret hoz létre. Az áram növekszik arányosan. A "munkakapcsoló" a 0 helyzetben nyitott, így a vezetékben, amit a kapcsoló megszakít, nem folyik áram; az 1 állapotban a tekercs mágneses tere zárja a kapcsolót, és a vezetékben is folyik áram. A legtöbb áramerősség-mérő egy tekercsen áthaladó elektromos áram által létrehozott mágneses mező erősségét méri. A keletkezett mágneses mező a tekercs belsejében a legerősebb, mert itt haladnak legsűrűbben az erővonalak. Bekapcsoláskor az áram erőssége 0-ról I-re növekszik. A mágneses mezők így az egyik oldalon megdőlnek és közelebb kerülnek egymáshoz, ezáltal azon az oldalon növekszik a mágneses fluxus sűrűsége. Mivel mágneses monopólusok nincsenek, ezért a mágneses mező forrásmentes.