Mely jelenséget magyarázza az alábbiak közül a Bohr-féle atommodell?
A β − -bomlást. A hidrogén vonalas színképét. A fényelektromos jelenséget.
A B C
Bohr-féle atommodell

A Bohr-féle atommodell Niels Bohr Nobel-díjas dán fizikus által 1913-ban közzétett modell az atom felépítéséről. A Rutherford-modellt, az energetikailag stabil elektronpályákat - mint posztulátumokat - megfogalmazó Bohr-féle atommodell követte. A Bohr-féle atommodell posztulátumai ezen túlmenően:

I. Az elektronok csak bizonyos megengedett sugarú körpályákon keringhetnek. A színképelemzés kvantumos elméletét csak sokkal később, a Bohr-féle atommodell (1913) megszületésekor dolgozták ki. Értéke: 5,2917721067(12) × 10 m.

Az állandót Niels Bohr dán fizikusról, a Bohr-atommodell megalkotójáról nevezték el. Néhány a témába vágó felfedezése és munkája a Sommerfeld–Wilson kvantálási szabályok, a Bohr–féle atommodell általánosítása, a Sommerfeld–Kossel eltolási törvény. Bohr-féle atommodell: 2, 8, 18, 32, 32, 18, 5

Kvantummechanikai modell: 1s²2s²2p3s²3p4s²3d 4p5s²4d5p6s²4f5d 6p7s²5f6d7p³ Bohr-féle atommodell), melyben az elektron csak bizonyos pályákon keringhet az atommag körül, meghatározott perdülettel és energiával, az atommagtól pedig energiájától függően különböző távolságokban lehet. A hidrogén energiaszintjei meglehetősen pontosan kiszámíthatók a Bohr-féle atommodell alapján, amelynek felfogása szerint az elektron a proton körül „kering”, a Föld Nap körüli keringéséhez hasonlóan. A Bohr-féle atommodell energiaszintjei stacionárius állapotok; az egyik állapotból a másikba történő átmenet csak valamilyen másik részecskével történő kölcsönhatás útján lehetséges (a fénykvantumot itt részecskéknek tekintjük). A kérdéssel a plankton paradoxon foglalkozik, mely a térbeli és időbeli heterogenitással magyarázza a jelenséget. Ebben a modellben tulajdonképpen a Bohr-féle atommodell továbbfejlesztéséről van szó, amely Heisenberg és t szimultán tetszőleges pontossággal nem lehet meghatározni, ennek mértéke formula_4, formula_5, formula_6. Thomson-féle atommodell

A Thomson-féle atommodell vagy más néven mazsolás puding modell () egy olyan atommodell, amely szerint az atomban egyenletesen oszlik el a tömeg nagyobb, pozitív töltésű része, és abban mozognak a kis tömegű elektronok. Ezt a jelenséget Lewis egy dinamikusan változó szálienciarangsorral magyarázza. Bohr ezt az elképzelést a Planck-féle kvantumfeltétellel és az Einstein-féle fotonhipotézissel egészítette ki. Rutherford-féle atommodell), melyben az elektronok a pozitív töltést hordozó pici atommag körül keringenek. 1897 Thomson-féle atommodell („Mazsolás puding modell”)
Az elektron minden atomban jelen van. Definíciója:

ahol "β" a Dirichlet-féle bétafüggvény. Ezt a jelenséget "Müller-féle mimikriként" ismerjük. Ezt a jelenséget "Bates-féle mimikrinek" nevezzük. Atommodell

Az atommodell az atom szerkezetét, felépítését leíró elméleti kép. A klasszikus fizika és a Bohr-féle atommodell alapján az ionizáció szigorúan determinisztikus folyamat, amelyben az elektronnak minden esetben meg kell szerezni az ionizációs energiát ahhoz, hogy ki tudjon szabadulni és létre tudjon jönni a pozitív töltésű ion. Először a Bohr-féle atommodellben vezették be, a különböző energiaszinteket megkülönböztetendő. A virtuális részecskékkel történő kölcsönhatás magyarázza a belső mágneses momentum 0,1%-os eltérését a Bohr-magnetontól. A Sommerfeld-féle atommodell létrejöttének előzményei a Zeeman- és a Stark-effektus értelmezése iránti igény volt. Bohr-féle atommodell

A Bohr-féle atommodell Niels Bohr Nobel-díjas dán fizikus által 1913-ban közzétett modell az atom felépítéséről. A Rutherford-modellt, az energetikailag stabil elektronpályákat - mint posztulátumokat - megfogalmazó Bohr-féle atommodell követte. A hidrogén energiaszintjei meglehetősen pontosan kiszámíthatók a Bohr-féle atommodell alapján, amelynek felfogása szerint az elektron a proton körül „kering”, a Föld Nap körüli keringéséhez hasonlóan. A Bohr-féle atommodell posztulátumai ezen túlmenően:

I. Az elektronok csak bizonyos megengedett sugarú körpályákon keringhetnek. A színképelemzés kvantumos elméletét csak sokkal később, a Bohr-féle atommodell (1913) megszületésekor dolgozták ki. Értéke: 5,2917721067(12) × 10 m.

Az állandót Niels Bohr dán fizikusról, a Bohr-atommodell megalkotójáról nevezték el. Néhány a témába vágó felfedezése és munkája a Sommerfeld–Wilson kvantálási szabályok, a Bohr–féle atommodell általánosítása, a Sommerfeld–Kossel eltolási törvény. Bohr-féle atommodell: 2, 8, 18, 32, 32, 18, 5

Kvantummechanikai modell: 1s²2s²2p3s²3p4s²3d 4p5s²4d5p6s²4f5d 6p7s²5f6d7p³ Bohr-féle atommodell), melyben az elektron csak bizonyos pályákon keringhet az atommag körül, meghatározott perdülettel és energiával, az atommagtól pedig energiájától függően különböző távolságokban lehet. A Bohr-féle atommodell energiaszintjei stacionárius állapotok; az egyik állapotból a másikba történő átmenet csak valamilyen másik részecskével történő kölcsönhatás útján lehetséges (a fénykvantumot itt részecskéknek tekintjük). A kérdéssel a plankton paradoxon foglalkozik, mely a térbeli és időbeli heterogenitással magyarázza a jelenséget. Ebben a modellben tulajdonképpen a Bohr-féle atommodell továbbfejlesztéséről van szó, amely Heisenberg és t szimultán tetszőleges pontossággal nem lehet meghatározni, ennek mértéke formula_4, formula_5, formula_6. Thomson-féle atommodell

A Thomson-féle atommodell vagy más néven mazsolás puding modell () egy olyan atommodell, amely szerint az atomban egyenletesen oszlik el a tömeg nagyobb, pozitív töltésű része, és abban mozognak a kis tömegű elektronok. A vonalas színképek értelmezésére és az atomok stabilitásának magyarázatára a korábban Ernest Rutherford által kifejlesztett atommodell nem volt alkalmas. Ekkor jött létre a hidrogén atommodellje, mely választ adott többek közt a hidrogén vonalas színképének létrejöttére, illetve a színképben látható frekvenciák által reprezentált energiaszintek eredetére. Ezt a jelenséget Lewis egy dinamikusan változó szálienciarangsorral magyarázza. Bohr ezt az elképzelést a Planck-féle kvantumfeltétellel és az Einstein-féle fotonhipotézissel egészítette ki. Rutherford-féle atommodell), melyben az elektronok a pozitív töltést hordozó pici atommag körül keringenek. 1897 Thomson-féle atommodell („Mazsolás puding modell”)
Az elektron minden atomban jelen van. Ezt a jelenséget "Müller-féle mimikriként" ismerjük. Ezt a jelenséget "Bates-féle mimikrinek" nevezzük. Atommodell

Az atommodell az atom szerkezetét, felépítését leíró elméleti kép. A klasszikus fizika és a Bohr-féle atommodell alapján az ionizáció szigorúan determinisztikus folyamat, amelyben az elektronnak minden esetben meg kell szerezni az ionizációs energiát ahhoz, hogy ki tudjon szabadulni és létre tudjon jönni a pozitív töltésű ion. Először a Bohr-féle atommodellben vezették be, a különböző energiaszinteket megkülönböztetendő. Nem lehet vele értelmezni bonyolultabb atomok vonalas színképét, vagy akár kísérletileg megfigyelhető finomabb részleteket sem, erre csak az atom kvantumfizikai leírása alkalmas. Bohr-féle atommodell

A Bohr-féle atommodell Niels Bohr Nobel-díjas dán fizikus által 1913-ban közzétett modell az atom felépítéséről. 1887-ben Heinrich Hertz felfedezte a fényelektromos jelenséget. Azt a jelenséget, mely során az atomból fotonelnyeléssel elektron lép ki, fényelektromos jelenségnek nevezik. Ezt a jelenséget Lewis egy dinamikusan változó szálienciarangsorral magyarázza. A kérdéssel a plankton paradoxon foglalkozik, mely a térbeli és időbeli heterogenitással magyarázza a jelenséget. A Rutherford-modellt, az energetikailag stabil elektronpályákat - mint posztulátumokat - megfogalmazó Bohr-féle atommodell követte. Ezt a jelenséget "Müller-féle mimikriként" ismerjük. Ezt a jelenséget "Bates-féle mimikrinek" nevezzük. A Bohr-féle atommodell posztulátumai ezen túlmenően:

I. Az elektronok csak bizonyos megengedett sugarú körpályákon keringhetnek. A színképelemzés kvantumos elméletét csak sokkal később, a Bohr-féle atommodell (1913) megszületésekor dolgozták ki. Értéke: 5,2917721067(12) × 10 m.

Az állandót Niels Bohr dán fizikusról, a Bohr-atommodell megalkotójáról nevezték el. A jelenséget elhízásjárványként jellemzik. A jelenséget gőzrobbanásnak hívják. A jelenséget "clickjackingnek" nevezik. A jelenséget holdfogyatkozásnak nevezzük. Amikor ártalmatlan állatok utánozzák a veszélyes állatok színezetét, Mertens-féle mimikrinek nevezzük a jelenséget. Azonban az izolált atomok modelljeinek vannak közvetlenül észlelhető következményei is, például jól jellemzik a gázok vonalas színképvonalait, a fényelektromos jelenséget, az Auger-effektust, stb. Ezt a jelenséget általában az ún. Néhány a témába vágó felfedezése és munkája a Sommerfeld–Wilson kvantálási szabályok, a Bohr–féle atommodell általánosítása, a Sommerfeld–Kossel eltolási törvény. Brooks a következőkkel magyarázza a jelenséget:
Brook törvénye nyitva hagy néhány kiskaput, amelyek ajtók a lehetséges megoldások számára. Fontos jellemzője ennek a modellnek, hogy a rácsbeli potenciál térbeli inhomogenitásait is figyelembe veszi, a jelenséget ezzel magyarázza. A diszkretizáláskor időszeletekre bontjuk a folytonos függvényt, mely nem befolyásolja a jelenséget. Ezt a jelenséget hívjuk árdiszkriminációnak. Ezt a jelenséget „rügyfehéredésnek” nevezzük. Ezt a jelenséget lebegésnek nevezzük.