Levele fonákján az érzugokban rozsdabarna szőrpamacsok találhatók: 
ezüst hárs korai juhar hegyi juhar kislevelű hárs
A B C D
A levelek fonákján az érzugokban rozsdabarna, vöröses szőrpamacsok nőnek. Fonákán az érzugokban fehér szőrpamacsok nőnek. A levél fonákján púpszerű spóratartók találhatók. Ezüst hárs

Az ezüst hárs "(Tilia tomentosa, Tilia argentea)" a mályvafélék "(Malvaceae)" családjába tartozó hárs nemzetség egyik, a Kárpát-medencében is honos faja. Ezüst hárs "(Tilia tomentosa)"
<br> 71. Elegyfaként szóba jöhet az ezüst hárs "(Tilia tomentosa)". a lepényfa, az ezüst hárs, az ezüst juhar, és néhány gyümölcsfa (dió, cseresznye, alma). A levelek felszínén és fonákján mélyen besüllyedő olajmirigyek találhatók. A levelek felszínén és fonákján mélyen besüllyedő olajmirigyek találhatók. Az ezüst hárs viszonylag nagy arányú jelenléte a Pannon-síkság közelségének köszönhető. Ez a molyhos tölgy, a cser és az ezüst hárs bevándorlásának korszaka. Fonákjukon, az érzugokban pelyhes szőrösek. Fonákjuk kékeszöld, az érzugokban szőrös. Levele 20-35 centiméter hosszú, elliptikus-hosszúkás, kissé kihegyezett, bőrnemű, a színén sötétzöld, a fonákján világosabb. Minden lábujj közt szőrpamacsok vannak. Hátsó szárnyának fonákján a középtér sávja zöldessárga, illetve zöld, ahogy a tőtér is, csak a felső részén van egy rozsdabarna folt. Körülötte vérbükkök, egy terebélyes vasfa, valamint szép törökmogyoró és ezüst hárs állomány él. A legdélibb részek már az erdős sztyepp övezethez tartoznak, ahol elszórtan hárs- és tölgyligetek találhatók. nodosum)", pirítógyökér "(Tamus communis)", kislevelű hárs "(Tilia cordata)", nagylevelű hárs "(Tilia platyphyllos)", ezüst hárs "(Tilia tomentosa)", hegyi szil "(Ulmus glabra)", nagy csalán "(Urtica dioica)", ösztörűs veronika "(Veronica chamaedrys)", "(Veronica montana)". Felszínük sötétzöld, sima, fonákuk világosabb, az érzugokban szőrcsomós. Élénkzöld felszínük kopasz, fonákjukon az érzugokban szőrcsomok vannak. Felszínük zöld vagy sötétzöld, fonákjuk az érzugokban szőrös. A hernyó tápnövényei a hárs (Tilia) fajai:

A hernyó ovális foltaknáját szinte mindig két oldalér közé rágja (ritkán a levélcsúcsban, a levél fonákján). Levele 8-15 centiméter hosszú, 1-2 centiméter széles, mindkét végén kihegyezett, a színén sötétzöld, fonákján gyakran gyengén kékes árnyalatú. nodosum)", pirítógyökér "(Tamus communis)", kislevelű hárs "(Tilia cordata)", nagylevelű hárs "(Tilia platyphyllos)", ezüst hárs "(Tilia tomentosa)", hegyi szil "(Ulmus glabra)", nagy csalán "(Urtica dioica)", ösztörűs veronika "(Veronica chamaedrys)", "(Veronica montana)", erdei ibolya "(Viola reichenbachiana)". A levelek fonákján az érzugokban rozsdabarna, vöröses szőrpamacsok nőnek. Fonákán az érzugokban fehér szőrpamacsok nőnek. A levél fonákján púpszerű spóratartók találhatók. Az alsó koronaszint uralkodó fafajai az akác, bálványfa, zöld juhar, hegyi juhar, korai juhar. Korai juhar

A korai juhar vagy platánlevelű juhar "(Acer platanoides)" a szappanfavirágúak "(Sapindales)" rendjébe és a szappanfafélék "(Sapindaceae)" családjába tartozó faj. A levelek felszínén és fonákján mélyen besüllyedő olajmirigyek találhatók. A levelek felszínén és fonákján mélyen besüllyedő olajmirigyek találhatók. Korai juhar "(Acer platanoides)"
<br> 66. Fonákjukon, az érzugokban pelyhes szőrösek. Fonákjuk kékeszöld, az érzugokban szőrös. Levele 20-35 centiméter hosszú, elliptikus-hosszúkás, kissé kihegyezett, bőrnemű, a színén sötétzöld, a fonákján világosabb. Minden lábujj közt szőrpamacsok vannak. Hátsó szárnyának fonákján a középtér sávja zöldessárga, illetve zöld, ahogy a tőtér is, csak a felső részén van egy rozsdabarna folt. Vadgesztenye, juhar, dió, tulipánfa levele csak tavasszal használható fel, addig hagyjuk száradni a fa alatt. A Kárpát-medencében őshonos faj a korai juhar "(Acer platanoides)", a tatár juhar "(Acer tataricum)", a hegyi juhar "(Acer pseudoplatanus)" és a mezei juhar "(Acer campestre)", illetve ennek egy endemikus változata, a mátrai juhar "(Acer campestre var. Barnabás levele

Barnabás levele néven egy korai keresztény tanító irat ismeretes, amely elsősorban az Ószövetség allegórikus magyarázatát tartalmazza. Felszínük sötétzöld, sima, fonákuk világosabb, az érzugokban szőrcsomós. Élénkzöld felszínük kopasz, fonákjukon az érzugokban szőrcsomok vannak. Felszínük zöld vagy sötétzöld, fonákjuk az érzugokban szőrös. Ebben megjelenik a hegyi juhar és a magas kőris; szálanként elegyedik közé a hegyi szil, a korai juhar és a nagylevelű hárs. Levele 8-15 centiméter hosszú, 1-2 centiméter széles, mindkét végén kihegyezett, a színén sötétzöld, fonákján gyakran gyengén kékes árnyalatú. A hegység dolináiban, illetve egyéb élőhelyein a következő növények alkotnak növénytársulást: montán elterjedésű fajok: mezei juhar "(Acher campestre)", korai juhar "(Acer platanoides)", hegyi juhar "(Acer pseudoplatanus)", karcsú sisakvirág "(Aconitum variegatum subsp. Szőre rozsdabarna. Spórapora rozsdabarna. Spórapora rozsdabarna. A levelek fonákján az érzugokban rozsdabarna, vöröses szőrpamacsok nőnek. Fonákán az érzugokban fehér szőrpamacsok nőnek. Az alsó koronaszint uralkodó fafajai az akác, bálványfa, zöld juhar, hegyi juhar, korai juhar. A levél fonákján púpszerű spóratartók találhatók. A hegyi juhar félárnyéktűrő fafaj. Hegyi juhar "(Acer pseudoplatanus)"
<br> 67. Hegyi juhar

A hegyi juhar "(Acer pseudoplatanus)" a szappanfavirágúak "(Sapindales)" rendjébe és a szappanfafélék "(Sapindaceae)" családjába tartozó faj. A levelek felszínén és fonákján mélyen besüllyedő olajmirigyek találhatók. A levelek felszínén és fonákján mélyen besüllyedő olajmirigyek találhatók. A gyökérképződményeinek a bázisnövénye a hegyi juhar. „nemeslomb” elegyfajok közül az egyik legértékesebb a hegyi juhar. Hegyi réteken találhatók. Ebben megjelenik a hegyi juhar és a magas kőris; szálanként elegyedik közé a hegyi szil, a korai juhar és a nagylevelű hárs. Fonákjukon, az érzugokban pelyhes szőrösek. Fonákjuk kékeszöld, az érzugokban szőrös. Levele 20-35 centiméter hosszú, elliptikus-hosszúkás, kissé kihegyezett, bőrnemű, a színén sötétzöld, a fonákján világosabb. Minden lábujj közt szőrpamacsok vannak. A Kárpát-medencében őshonos faj a korai juhar "(Acer platanoides)", a tatár juhar "(Acer tataricum)", a hegyi juhar "(Acer pseudoplatanus)" és a mezei juhar "(Acer campestre)", illetve ennek egy endemikus változata, a mátrai juhar "(Acer campestre var. A Bakony legmagasabb területein a zárt lombkoronájú bükkösök a jellemzőek, alacsonyabb részein a gyertyános–tölgyesek, a korai juhar, a magas kőris, a hegyi juhar és a hegyi szil. A Bakony legmagasabb területein a zárt lombkoronájú bükkösök a jellemzőek, alacsonyabb részein a gyertyános–tölgyesek, a korai juhar, a magas kőris, a hegyi juhar és a hegyi szil. Hátsó szárnyának fonákján a középtér sávja zöldessárga, illetve zöld, ahogy a tőtér is, csak a felső részén van egy rozsdabarna folt. Vadgesztenye, juhar, dió, tulipánfa levele csak tavasszal használható fel, addig hagyjuk száradni a fa alatt. A hegyi juhar a jegenyefenyőhöz és a bükkhöz hasonlóan közép-európai flóraelem. Jellemző fajok a "Salix appendiculata", a hegyi juhar "(Acer pseudoplatanus)" és az erdeifenyő "(Pinus sylvestris)". Ezek közül a magas kőris az erdőalkotó, elegyfái pedig a hárs és a hegyi juhar. A levelek fonákján az érzugokban rozsdabarna, vöröses szőrpamacsok nőnek. Fonákán az érzugokban fehér szőrpamacsok nőnek. 150-200 éves Kislevelű hárs. Kislevelű hárs

A kislevelű hárs "(Tilia cordata)" a mályvafélék "(Malvaceae)" családjába tartozó hárs nemzetség egyik, a Kárpát-medencében is honos faja. Kislevelű hárs "(Tilia cordata)"
<br> 72. Hatóanyagait és felhasználását részletesen a kislevelű hárs leírásánál ismertetjük. Észak-Európában kislevelű hárs és mogyoró alatt is megtalálható. A tanösvény, melynek útjelzése a kislevelű hárs zöld színű levele, Pilisszentiván sporttelepének parkolójából indul, széles erdészeti úton, a Vadász-réti-patak völgyében (bár az első kb. A levél fonákján púpszerű spóratartók találhatók. Ilyen növények például: a fehér akác (Robinia pseudoacacia); és a kislevelű hárs (Tilia cordata). A kislevelű hárs, felhasználandó részét, a kellemes illatú virágzatot a murvalevéllel együtt június folyamán gyűjtik. A levelek felszínén és fonákján mélyen besüllyedő olajmirigyek találhatók. A levelek felszínén és fonákján mélyen besüllyedő olajmirigyek találhatók. Ma is él néhány kislevelű hárs-matuzsálem ebből az időből, melyeknek törzsátmérője a 2 métert is eléri. nodosum)", pirítógyökér "(Tamus communis)", kislevelű hárs "(Tilia cordata)", nagylevelű hárs "(Tilia platyphyllos)", ezüst hárs "(Tilia tomentosa)", hegyi szil "(Ulmus glabra)", nagy csalán "(Urtica dioica)", ösztörűs veronika "(Veronica chamaedrys)", "(Veronica montana)". Többek között zöld juhar, kislevelű hárs, nyír, keskenylevelű kőris, vadgesztenye, szivarfa, vörös tölgy nő a parkban. nodosum)", pirítógyökér "(Tamus communis)", kislevelű hárs "(Tilia cordata)", nagylevelű hárs "(Tilia platyphyllos)", ezüst hárs "(Tilia tomentosa)", hegyi szil "(Ulmus glabra)", nagy csalán "(Urtica dioica)", ösztörűs veronika "(Veronica chamaedrys)", "(Veronica montana)", erdei ibolya "(Viola reichenbachiana)". A községi köztemetőben három darab 150 év körüli öreg kislevelű hárs található, melyeket a 19. század második felében ültettek. A hegyoldalakon a tölgy és a bükk mellett hegyi szil, magas kőris, kislevelű hárs, gyertyán és juhar is él. A domb magasabb részeit és északi oldalát tölgyerdő borítja, melybe kislevelű hárs vegyül, de található bükk és gyertyán is. Fonákjukon, az érzugokban pelyhes szőrösek. Fonákjuk kékeszöld, az érzugokban szőrös. Levele 20-35 centiméter hosszú, elliptikus-hosszúkás, kissé kihegyezett, bőrnemű, a színén sötétzöld, a fonákján világosabb. Minden lábujj közt szőrpamacsok vannak. Hátsó szárnyának fonákján a középtér sávja zöldessárga, illetve zöld, ahogy a tőtér is, csak a felső részén van egy rozsdabarna folt.