Adott mennyiségű ideális gáz térfogata állandó nyomáson duplájára nőtt. A kezdeti és a végállapotban a gáz °C-ban mért hőmérsékletének abszolút értéke azonos. Mekkora volt a hőmérséklete kezdetben?
– 91 °C – 136,6 °C 273 K
A B C
Ennek értelmében adott mennyiségű ideális gáz állandó nyomáson mért térfogata egyenesen arányos az abszolút hőmérsékletével (hőmérséklet kelvinben kifejezve). Azt fogalmazza meg, hogy állandó nyomáson egy adott tömegű gáz térfogata az abszolút hőmérsékletével egyenes arányban változik, vagyis a gáz térfogatának és az abszolút hőmérsékletének a hányadosa állandó. Gáztörvény

A gáztörvények az ideális gáz (fizikai kémiában célszerűen a "tökéletes gáz" kifejezést használják) abszolút hőmérséklete ("T"), nyomása ("p") és térfogata ("V") – ún. Egyetemes gázállandó

Az egyetemes gázállandó jele: R 

Az egyesített gáztörvény szerint az ideális gáz mólnyi mennyiségére vonatkozóan a

formula_1 állandó,

ahol "p" a gáz nyomása, "V" a moláris térfogata, "T" pedig a kelvinben mért hőmérséklete. A Boyle–Mariotte-törvény kimondja, hogy egy adott mennyiségű ideális gáz térfogatának és nyomásának szorzata egy adott hőmérsékleten állandó. Ez tehát magában foglalja a moláris térfogat meghatározását is: az ideális gáz moláris térfogata nyomáson és hőmérsékleten /mol. A gázturbinákba belépő gáz hőmérséklete például eléri az 1500 °C-ot. A törvények mai megfogalmazásban a következők:

Gay-Lussac I. törvénye

"Az állandó nyomású gáz térfogata egyenesen arányos a gáz (abszolút) hőmérsékletével, azaz hányadosuk állandó." Ez teljesen láthatatlan, színtelen gáz, melynek hőmérséklete atmoszferikus nyomáson 100°C és mintegy 1600-szor nagyobb térfogatot igényel, mint a víz. Egy adott térfogatú gáz nyomása (p) egyenesen arányos a hőmérsékletével (T), vagyis izochor feltételek között a gáz nyomásának és hőmérsékletének hányadosa állandó. törvénye

"Az állandó térfogatú gáz nyomása egyenesen arányos a gáz (abszolút) hőmérsékletével, azaz hányadosuk állandó." A faszén 1100 °C-on ég, míg a propán gáz égési hőmérséklete 1900 °C fok körül van. Ideális gázban az RMS sebesség:
formula_53

ahol formula_27 az egyetemes gázállandó, 8,314 J/(mol·K), formula_44 a gáz kelvinben mért hőmérséklete és formula_56 a gáz moláris tömege kilogrammban. A talajvíz állandó hőmérséklete (7–12 °C) és jó hővezető-képessége révén ideális hőforrás. A sózóhelyiség ideális hőmérséklete 15–16 C°. Függően a gáz összetételétől, a nyomástól és az alsó robbanáshatártól a földgáz legalacsonyabb gyulladási hőmérséklete 595–645 °C. A gáz hőmérséklete elérte a 600–700 C° is - ezt bizonyítják a helyszínen talált megolvadt üvegmaradványok és ruhák. Az ilyen körfolyamatokban a turbinába belépő gáz hőmérséklete (az égési hőmérséklet) viszonylag magas: 900-1350 °C. Avogadro azt állította, hogy bármely két gázban, melyek térfogata, nyomása és hőmérséklete is megegyezik, azonos számú molekula található meg (más szavakkal, a gáz részecskéi nem befolyásolják a térfogatot, melyet a gáz elfoglal). A nyomás azt mutatja meg, hogy adott felületre mekkora erővel hat, mekkora erővel nyom az adott gáz. A valaha mért abszolút hőmérsékletek – 48 °C, illetve 38 °C. Bármely gáz 1 mol anyagmennyiségű molekulája azonos hőmérsékleten és azonos nyomáson egyenlő térfogatot tölt be és ez a térfogat standard körülmények (0,1 MPa) között, 25°C hőmérsékleten 24,5 dm³. A forrásban lévő víz hőmérséklete normál légköri nyomáson 100 °C. Mind a fajlagos, mind pedig a moláris hőkapacitás értelmezhető állandó térfogaton ("C") és állandó nyomáson ("C"). Permanens gáz

A permanens gáz olyan kis molekulatömegű, apoláros molekulákból álló gáz, amely közel áll az elméleti ideális gáz állapothoz. Ennek értelmében adott mennyiségű ideális gáz állandó nyomáson mért térfogata egyenesen arányos az abszolút hőmérsékletével (hőmérséklet kelvinben kifejezve). Azt fogalmazza meg, hogy állandó nyomáson egy adott tömegű gáz térfogata az abszolút hőmérsékletével egyenes arányban változik, vagyis a gáz térfogatának és az abszolút hőmérsékletének a hányadosa állandó. Gáztörvény

A gáztörvények az ideális gáz (fizikai kémiában célszerűen a "tökéletes gáz" kifejezést használják) abszolút hőmérséklete ("T"), nyomása ("p") és térfogata ("V") – ún. Egyetemes gázállandó

Az egyetemes gázállandó jele: R 

Az egyesített gáztörvény szerint az ideális gáz mólnyi mennyiségére vonatkozóan a

formula_1 állandó,

ahol "p" a gáz nyomása, "V" a moláris térfogata, "T" pedig a kelvinben mért hőmérséklete. A Boyle–Mariotte-törvény kimondja, hogy egy adott mennyiségű ideális gáz térfogatának és nyomásának szorzata egy adott hőmérsékleten állandó. Ez tehát magában foglalja a moláris térfogat meghatározását is: az ideális gáz moláris térfogata nyomáson és hőmérsékleten /mol. A gázturbinákba belépő gáz hőmérséklete például eléri az 1500 °C-ot. A törvények mai megfogalmazásban a következők:

Gay-Lussac I. törvénye

"Az állandó nyomású gáz térfogata egyenesen arányos a gáz (abszolút) hőmérsékletével, azaz hányadosuk állandó." Ez teljesen láthatatlan, színtelen gáz, melynek hőmérséklete atmoszferikus nyomáson 100°C és mintegy 1600-szor nagyobb térfogatot igényel, mint a víz. Egy adott térfogatú gáz nyomása (p) egyenesen arányos a hőmérsékletével (T), vagyis izochor feltételek között a gáz nyomásának és hőmérsékletének hányadosa állandó. törvénye

"Az állandó térfogatú gáz nyomása egyenesen arányos a gáz (abszolút) hőmérsékletével, azaz hányadosuk állandó." A faszén 1100 °C-on ég, míg a propán gáz égési hőmérséklete 1900 °C fok körül van. Ideális gázban az RMS sebesség:
formula_53

ahol formula_27 az egyetemes gázállandó, 8,314 J/(mol·K), formula_44 a gáz kelvinben mért hőmérséklete és formula_56 a gáz moláris tömege kilogrammban. A talajvíz állandó hőmérséklete (7–12 °C) és jó hővezető-képessége révén ideális hőforrás. A sózóhelyiség ideális hőmérséklete 15–16 C°. Függően a gáz összetételétől, a nyomástól és az alsó robbanáshatártól a földgáz legalacsonyabb gyulladási hőmérséklete 595–645 °C. A gáz hőmérséklete elérte a 600–700 C° is - ezt bizonyítják a helyszínen talált megolvadt üvegmaradványok és ruhák. Az ilyen körfolyamatokban a turbinába belépő gáz hőmérséklete (az égési hőmérséklet) viszonylag magas: 900-1350 °C. Avogadro azt állította, hogy bármely két gázban, melyek térfogata, nyomása és hőmérséklete is megegyezik, azonos számú molekula található meg (más szavakkal, a gáz részecskéi nem befolyásolják a térfogatot, melyet a gáz elfoglal). A nyomás azt mutatja meg, hogy adott felületre mekkora erővel hat, mekkora erővel nyom az adott gáz. A valaha mért abszolút hőmérsékletek – 48 °C, illetve 38 °C. Bármely gáz 1 mol anyagmennyiségű molekulája azonos hőmérsékleten és azonos nyomáson egyenlő térfogatot tölt be és ez a térfogat standard körülmények (0,1 MPa) között, 25°C hőmérsékleten 24,5 dm³. A forrásban lévő víz hőmérséklete normál légköri nyomáson 100 °C. Mind a fajlagos, mind pedig a moláris hőkapacitás értelmezhető állandó térfogaton ("C") és állandó nyomáson ("C"). Permanens gáz

A permanens gáz olyan kis molekulatömegű, apoláros molekulákból álló gáz, amely közel áll az elméleti ideális gáz állapothoz. Ennek értelmében adott mennyiségű ideális gáz állandó nyomáson mért térfogata egyenesen arányos az abszolút hőmérsékletével (hőmérséklet kelvinben kifejezve). Azt fogalmazza meg, hogy állandó nyomáson egy adott tömegű gáz térfogata az abszolút hőmérsékletével egyenes arányban változik, vagyis a gáz térfogatának és az abszolút hőmérsékletének a hányadosa állandó. Gáztörvény

A gáztörvények az ideális gáz (fizikai kémiában célszerűen a "tökéletes gáz" kifejezést használják) abszolút hőmérséklete ("T"), nyomása ("p") és térfogata ("V") – ún. Egyetemes gázállandó

Az egyetemes gázállandó jele: R 

Az egyesített gáztörvény szerint az ideális gáz mólnyi mennyiségére vonatkozóan a

formula_1 állandó,

ahol "p" a gáz nyomása, "V" a moláris térfogata, "T" pedig a kelvinben mért hőmérséklete. A Boyle–Mariotte-törvény kimondja, hogy egy adott mennyiségű ideális gáz térfogatának és nyomásának szorzata egy adott hőmérsékleten állandó. Ez tehát magában foglalja a moláris térfogat meghatározását is: az ideális gáz moláris térfogata nyomáson és hőmérsékleten /mol. A törvények mai megfogalmazásban a következők:

Gay-Lussac I. törvénye

"Az állandó nyomású gáz térfogata egyenesen arányos a gáz (abszolút) hőmérsékletével, azaz hányadosuk állandó." Egy adott térfogatú gáz nyomása (p) egyenesen arányos a hőmérsékletével (T), vagyis izochor feltételek között a gáz nyomásának és hőmérsékletének hányadosa állandó. törvénye

"Az állandó térfogatú gáz nyomása egyenesen arányos a gáz (abszolút) hőmérsékletével, azaz hányadosuk állandó." Ideális gázban az RMS sebesség:
formula_53

ahol formula_27 az egyetemes gázállandó, 8,314 J/(mol·K), formula_44 a gáz kelvinben mért hőmérséklete és formula_56 a gáz moláris tömege kilogrammban. Ez teljesen láthatatlan, színtelen gáz, melynek hőmérséklete atmoszferikus nyomáson 100°C és mintegy 1600-szor nagyobb térfogatot igényel, mint a víz. Avogadro azt állította, hogy bármely két gázban, melyek térfogata, nyomása és hőmérséklete is megegyezik, azonos számú molekula található meg (más szavakkal, a gáz részecskéi nem befolyásolják a térfogatot, melyet a gáz elfoglal). A nyomás azt mutatja meg, hogy adott felületre mekkora erővel hat, mekkora erővel nyom az adott gáz. A gázturbinákba belépő gáz hőmérséklete például eléri az 1500 °C-ot. Matematikailag kifejezve:

ahol:

A "k" értéke úgy határozható meg, hogy egy adott hőmérsékleten megmérik a gáz térfogatát és nyomását. Permanens gáz

A permanens gáz olyan kis molekulatömegű, apoláros molekulákból álló gáz, amely közel áll az elméleti ideális gáz állapothoz. A gáz hőmérséklete a mozgási energiájának mértéke. 12 bar nyomáson van tárolva a cseppfolyósított gáz. Az ideális gáz részének tekinthető. Meghatározása: az anyag egységnyi tömegének térfogata:

ahol 
V a térfogat,
m a tömeg, 
formula_2 a sűrűség

SI mértékegysége a formula_3

Ideális gáz esetére: 
ahol formula_5 az egyetemes gázállandó, formula_6 a moláris tömeg, formula_7 az abszolút hőmérséklet és formula_8 a gáz nyomása. Makroszkopikusan definiálhatunk egy gázskálát az abszolút hőmérsékletre, mely arányosan változik az ideális gáz "p" nyomásának és a "V" adott hőmérsékleten vett térfogatának szorzatával:

A Boltzmann-állandó bevezetésével az egyenletet a molekulák "mikroszkopikus" tulajdonságaira vezethetjük vissza,

ahol "N" a gázmolekulák száma, és "k" a Boltzmann-állandó. A faszén 1100 °C-on ég, míg a propán gáz égési hőmérséklete 1900 °C fok körül van. A gázok folyadékban való oldhatósága nyomásfüggő (magasabb nyomáson nagyobb mennyiségű gáz oldódik be a folyadékba = Henry-féle gáztörvény). Továbbá érvényes, hogy a Fermi-gáz elfajult, azaz a klasszikus ideális gáz tulajdonságaitól viselkedése eltér. Standard hőmérsékleten és nyomáson az oxigén színtelen, szagtalan gáz.