Igaz-e az alábbi állítás: A hideg levegő sűrűsége mindig nagyobb, mint a meleg levegőé?
Nem, mert a levegő sűrűsége a nyomástól is függ. Igen, mert a hideg levegő a hegyekből a völgyek felé áramlik. Igen, mert lehűlés hatására a levegő térfogata mindig csökken. Nem, mert a hőmérséklet kiegyenlítődik, így a sűrűség is.
A B C D
Nagyobb fekete lyuk sűrűsége kisebb lehet, mint a vízé vagy a levegőé. A melegfrontban előforduló felhőtípusok:


Amikor hideg légtömeg mozdul el a meleg légtömeg felé, a nagyobb sűrűsége miatt a földfelszín közelében elhelyezkedő melegebb levegő alá beékelődik. Az örvényben a meleg levegő „nyelvét” hideg levegő veszi körül. Melegfront esetében a meleg levegő kisebb sűrűsége miatt felsiklani kényszerül a hidegebb és sűrűbb levegőtömegre. A kéményben a füstgáz hőmérséklete sokkal nagyobb, mint a környező levegő hőmérséklete, ezért sűrűsége kisebb, mint a környezetéé. A beáramló levegő hideg-érzetet kelt, a kiáramló levegő pedig kellemesen meleg. A kéményhatás elve az, hogy a levegő sűrűsége csökken a hőmérséklet emelkedésével. A mérés elve, hogy a nedves levegő sűrűsége kisebb, mint a szárazé, így az arkhimédeszi felhajtóerő is alacsonyabb. Az ionizált levegő (más néven: hideg plazma) elektromos vezetőképessége sokkal jobb, mint a nem-ionizált (de egyéb tulajdonságaiban azonos) levegőé. A légellenállás általában annál nagyobb, minél nagyobb felületű a mozgó test, illetve minél nagyobb a sebesség és a levegő sűrűsége. Vagyis a meleg levegő adott térrészben kevesebb molekulát tartalmaz, mint a hideg. A meleg és a hideg levegő találkozási vonalán hullámok jönnek létre, a meleg és a hideg levegő egymásba kapaszkodik, majd örvénylés alakul ki. A meleg levegő kevésbé sűrű, mint a hideg, mivel a benne lévő molekulák nagyobb energiával rendelkeznek, ezért nagyobb térrészben mozognak. A magasság növekedésével a levegő sűrűsége és nyomása a barometrikus formula alapján csökken. A magasság növekedésével a levegő sűrűsége és nyomása a barometrikus formula alapján csökken. Sűrűsége valamivel nagyobb, mint az Uránuszé. Mivel a hidrogéngáz sűrűsége a levegő -e, ezért könnyebb a levegőnél, így korábban léghajók és léggömbök töltőgázaként használták fel. A szintvonalak sűrűsége a térkép méretarányától is függ. A 0 °C-os víz sűrűsége ugyanis nagyobb, mint a 0 °C-os jég sűrűsége. A vastagság növekedésének egyik oka, hogy a levegő viszkózussá válik, a másik ok, hogy sűrűsége csökken. A meleg és a hideg levegő érintkezési vonalán időjárási front alakul ki. Az inzulinreceptorok sűrűsége az inzulin koncentrációjától függ. A hideg levegőék orránál olyan heves függőleges feláramlás alakul ki, hogy a feláramlott levegő pótlására a frontfelületen is ide áramlik a meleg levegő. A föld hideg és száraz, a víz hideg és nedves, a levegő meleg és nedves, a tűz meleg és száraz. A meleg, a száraz, a hideg és a nedves levegő különböző módon viselkedik. A déli völgyekbe meleg, az északi fekvésűekbe hideg levegő áramlik; ettől növény- és állatvilága igen változatos. Az örvényben a meleg levegő „nyelvét” hideg levegő veszi körül. A beáramló levegő hideg-érzetet kelt, a kiáramló levegő pedig kellemesen meleg. A meleg és a hideg levegő találkozási vonalán hullámok jönnek létre, a meleg és a hideg levegő egymásba kapaszkodik, majd örvénylés alakul ki. A melegfrontban előforduló felhőtípusok:


Amikor hideg légtömeg mozdul el a meleg légtömeg felé, a nagyobb sűrűsége miatt a földfelszín közelében elhelyezkedő melegebb levegő alá beékelődik. Vagyis a meleg levegő adott térrészben kevesebb molekulát tartalmaz, mint a hideg. A hideg levegőék orránál olyan heves függőleges feláramlás alakul ki, hogy a feláramlott levegő pótlására a frontfelületen is ide áramlik a meleg levegő. Különös ismertető jele, hogy feltűnően hideg levegő áramlik ki rajta. A meleg levegő kevésbé sűrű, mint a hideg, mivel a benne lévő molekulák nagyobb energiával rendelkeznek, ezért nagyobb térrészben mozognak. Ezeket az áramlásokat még módosítja a lejtőszél, mely a völgy irányában mozog: éjszaka a hideg levegő lefelé, nappal a meleg levegő felfelé áramlik a völgy tengelyével párhuzamosan. A föld hideg és száraz, a víz hideg és nedves, a levegő meleg és nedves, a tűz meleg és száraz. A hegyi levegő éles hideg. Az ionizált levegő (más néven: hideg plazma) elektromos vezetőképessége sokkal jobb, mint a nem-ionizált (de egyéb tulajdonságaiban azonos) levegőé. A meleg és a hideg levegő érintkezési vonalán időjárási front alakul ki. A meleg, a száraz, a hideg és a nedves levegő különböző módon viselkedik. A legtöbb napsütés a hideg beköszöntéhez kapcsolódik, délről a tél végén és tavasz elején nagyon hideg levegő áramlik a szigetek fölé. Hasonló jelenség tapasztalható, amikor a hideg levegő van alul és a meleg felül. Meleg légköri frontok áramlásakor nagy páratartamú meleg levegő kerül a hideg felszín fölé, és telítetté válik. A felfűtött ellenálláshuzal hőjét az áramló levegő átveszi, és így meleg levegő áramlik ki a hajszárítóból. Gyakoriak a hegyvidéken az olyan mély völgyek, medencék, amelyek fagyzugosak a bennük összetolódó magas nyomású hideg levegő miatt. A területet éghajlatilag a kevés csapadék, a száraz levegő és a szélsőséges hideg és meleg jellemzi. Esetenként, amikor az alföldet vékony rétegű hideg levegő borítja, a nyugatról érkező erős szél felemeli azt, s a magasabb légtömegekből meleg levegő kerül a helyére. Szauna után a hideg víz vagy levegő pár percig egyáltalán nem hideg, hanem kellemes. Nyáron is jellemző a hideg friss hegyi tiszta levegő. A levegő az az ősanyag, melynek sűrűsödésével keletkezik a hideg (pl. Az örvényben a meleg levegő „nyelvét” hideg levegő veszi körül. A természetes légköri levegő mindig „nedves levegő”. A beáramló levegő hideg-érzetet kelt, a kiáramló levegő pedig kellemesen meleg. Vagyis a meleg levegő adott térrészben kevesebb molekulát tartalmaz, mint a hideg. A kéményhatás elve az, hogy a levegő sűrűsége csökken a hőmérséklet emelkedésével. A meleg és a hideg levegő találkozási vonalán hullámok jönnek létre, a meleg és a hideg levegő egymásba kapaszkodik, majd örvénylés alakul ki. A meleg levegő kevésbé sűrű, mint a hideg, mivel a benne lévő molekulák nagyobb energiával rendelkeznek, ezért nagyobb térrészben mozognak. A déli völgyekbe meleg, az északi fekvésűekbe hideg levegő áramlik; ettől növény- és állatvilága igen változatos. Az ionizált levegő (más néven: hideg plazma) elektromos vezetőképessége sokkal jobb, mint a nem-ionizált (de egyéb tulajdonságaiban azonos) levegőé. A melegfrontban előforduló felhőtípusok:


Amikor hideg légtömeg mozdul el a meleg légtömeg felé, a nagyobb sűrűsége miatt a földfelszín közelében elhelyezkedő melegebb levegő alá beékelődik. A magasság növekedésével a levegő sűrűsége és nyomása a barometrikus formula alapján csökken. A magasság növekedésével a levegő sűrűsége és nyomása a barometrikus formula alapján csökken. Nagyobb fekete lyuk sűrűsége kisebb lehet, mint a vízé vagy a levegőé. A meleg és a hideg levegő érintkezési vonalán időjárási front alakul ki. A kéményben a füstgáz hőmérséklete sokkal nagyobb, mint a környező levegő hőmérséklete, ezért sűrűsége kisebb, mint a környezetéé. A föld hideg és száraz, a víz hideg és nedves, a levegő meleg és nedves, a tűz meleg és száraz. A meleg, a száraz, a hideg és a nedves levegő különböző módon viselkedik. A nedves levegő ritkább, mint a száraz, ezáltal mindig ez utóbbi fölé emelkedik. Hasonló jelenség tapasztalható, amikor a hideg levegő van alul és a meleg felül. Melegfront esetében a meleg levegő kisebb sűrűsége miatt felsiklani kényszerül a hidegebb és sűrűbb levegőtömegre. Meleg légköri frontok áramlásakor nagy páratartamú meleg levegő kerül a hideg felszín fölé, és telítetté válik. A felszálló, nagy páratartalmú meleg levegő a Coriolis-erő hatására forgásba kezd. A vastagság növekedésének egyik oka, hogy a levegő viszkózussá válik, a másik ok, hogy sűrűsége csökken. A hegyi levegő éles hideg. A hideg levegőék orránál olyan heves függőleges feláramlás alakul ki, hogy a feláramlott levegő pótlására a frontfelületen is ide áramlik a meleg levegő. Nagyobb fekete lyuk sűrűsége kisebb lehet, mint a vízé vagy a levegőé. Az ionizált levegő (más néven: hideg plazma) elektromos vezetőképessége sokkal jobb, mint a nem-ionizált (de egyéb tulajdonságaiban azonos) levegőé. Az örvényben a meleg levegő „nyelvét” hideg levegő veszi körül. A meleg levegő kevésbé sűrű, mint a hideg, mivel a benne lévő molekulák nagyobb energiával rendelkeznek, ezért nagyobb térrészben mozognak. A melegfrontban előforduló felhőtípusok:


Amikor hideg légtömeg mozdul el a meleg légtömeg felé, a nagyobb sűrűsége miatt a földfelszín közelében elhelyezkedő melegebb levegő alá beékelődik. A ¬"A" állítás akkor igaz, amikor az "A" állítás nem igaz, és akkor nem igaz, amikor az "A" állítás igaz. Mivel a meleg levegő több vízgőzt tud felvenni, mint a hideg, az a vízgőzmennyiség, amelyet a hidegebb levegő nem tud megtartani a – harmatponti hőmérséklet alá – lehűlő levegőben vagy a hidegebb tárgyakon lecsapódik. Vagyis a meleg levegő adott térrészben kevesebb molekulát tartalmaz, mint a hideg. A kéményhatás elve az, hogy a levegő sűrűsége csökken a hőmérséklet emelkedésével. A beáramló levegő hideg-érzetet kelt, a kiáramló levegő pedig kellemesen meleg. A meleg és a hideg levegő találkozási vonalán hullámok jönnek létre, a meleg és a hideg levegő egymásba kapaszkodik, majd örvénylés alakul ki. Nagy sűrűsége miatt ideális lövedékek anyagának (67%-kal nagyobb a sűrűsége mint az ólomnak), mivel a nagyobb sűrűség (tömeg) adott méretű, és alakú lövedéknek egyenesebb röppályát biztosít. Nem igaz azonban az az általánosítás, hogy a forró víz mindig előbb fagy meg, mint a hideg. Vegyületek esetén az elektronfelhő sűrűsége a képzeletbeli síkhoz viszonyítva nem lesz szimmetrikus, a sűrűség nagyobb lesz a nagyobb elektronegativitású atom közelében. A művelet eredménye abban az esetben igaz, amikor A állítás és B állítás is igaz, vagy amikor sem az A sem a B állítás nem igaz. A mérés elve, hogy a nedves levegő sűrűsége kisebb, mint a szárazé, így az arkhimédeszi felhajtóerő is alacsonyabb. A föld hideg és száraz, a víz hideg és nedves, a levegő meleg és nedves, a tűz meleg és száraz. A kéményben a füstgáz hőmérséklete sokkal nagyobb, mint a környező levegő hőmérséklete, ezért sűrűsége kisebb, mint a környezetéé. Nagy hőmérséklet-ingadozás is előfordulhat, a szélső értékeket nézve −41,5 °C hideg és 42,1 °C meleg hőmérséklet is előfordulhat. A hirtelen hőmérséklet-változás – a hideg, meleg folytonos változtatása – nem ajánlott a magas vérnyomásban szenvedőknek, még ha finnek is. A meleg és a hideg levegő érintkezési vonalán időjárási front alakul ki. Ha az erősebb állítás igaz, igaz a gyengébb is. Így a meleg levegő is felfelé mozog, akárcsak a nedves. A meleg, a száraz, a hideg és a nedves levegő különböző módon viselkedik. Ugyanis ha minden állítás és tagadás közül az egyik mindig igaz, a másik mindig téves, akkor például az állítás szükségszerűen igaz, és akkor az állításnak megfelelő esemény is szükségszerűen következik be.