Melyik állítás igaz a muflonra? 
A nagy mezőgazdasági táblákon is megtalálható. A szárazabb hegyvidéki erdőket kedveli. Nyáron a nedvesebb, mocsaras erdőket kedveli.
A B C
A ¬"A" állítás akkor igaz, amikor az "A" állítás nem igaz, és akkor nem igaz, amikor az "A" állítás igaz. Melyik állítás a valószínűbb? Ha az erősebb állítás igaz, igaz a gyengébb is. A művelet eredménye abban az esetben igaz, amikor A állítás és B állítás is igaz, vagy amikor sem az A sem a B állítás nem igaz. Attól függetlenül, hogy melyik állítás igaz, Burgoyne saratogai veresége és fegyverletétele végletesen megváltoztatta a háború erőviszonyait. (A jobbmodulusokra és jobbideálra vonatkozó analóg állítás is igaz.) Két állítás kondicionális összekapcsolásából következtetünk arra, hogy a két állítás fordított sorrendű negáltja is igaz. Melyik az igaz? Igazoljuk, hogy ha formula_12-re igaz az állítás, akkor formula_13-re is igaz. Igazoljuk, hogy ha formula_12-re igaz az állítás, akkor formula_40-re is igaz. Igazoljuk, hogy ha formula_12-re igaz az állítás, akkor formula_40-re is igaz. Az utóbbi állítás minden hangolásra igaz. Ha n = 2 az állítás igaz. Később kiderült, az állítás nem igaz. A tétel ebben a formájában ugyan csak valószínűsíti, hogy két állítás közül melyik az igaz, de van olyan olvasata is, amelyik a mai értelemben vett tudományos gondolkodásnak is megfelel. Tegyük fel, hogy "a"-ra igaz az állítás. Minden "n"-re belátjuk, hogyha az állítás tetszőleges "n" lóból álló ménesre igaz, akkor az állítás igaz tetszőleges, "n"+1 lóból álló ménesre is. Igazoljuk, hogy ha formula_12-re igaz az állítás, akkor formula_13-re is igaz, a már látott módon. Függetlenül attól, melyik elmélet igaz, IV. Mivel egy állítás és annak tagadása között az egyik mindenképp "igaz", ezért a "vagy" relációba hozott összetett állítás nyilvánvalóan mindig "igaz", azaz tautológia. Tegyük fel hogy "k"-ig igaz az állítás. Tegyük fel, hogy az állítás igaz formula_20-ra. Ez az állítás vagy igaz lesz vagy sem. Ha egy ilyen állítás igaz a "C" síkon, akkor a duális állítás teljesül a "C"* duális síkon. Igaz állítás például, hogy a prímszámok tetszőlegesen nagyok lehetnek, hiszen végtelen sok van belőlük, ellenben nem igaz, hogy minden elegendően nagy szám prím. A trópusi szárazabb erdőket kedveli. A hegyvidéki örökzöld erdőket kedveli, azonban bozótosokban is észrevehető. A fehértorkú denevér kedveli a hegyvidéki erdőket, de nem kerüli a nyílt, művelt területeket sem. Az erdőket kedveli. Főleg a párás síkvidéki erdőket kedveli, de hegyvidéki területeken is előfordul, egészen 1700 méteres tengerszint feletti magasságig. A napsütötte, szárazabb vályogtalajokat kedveli. Kedveli a nyirkosabb erdőket, erdőszéleket. A sűrűbb erdőket sem kedveli. Kedveli a nyílt, ritkás erdőket. A zárt erdőket kevésbé kedveli. A sűrű, nedves erdőket kedveli. Kedveli a savanyú talajú erdőket. Inkább a sűrű erdőket kedveli. A ¬"A" állítás akkor igaz, amikor az "A" állítás nem igaz, és akkor nem igaz, amikor az "A" állítás igaz. Melyik állítás a valószínűbb? Kedveli a hegyvidéki fenyveseket. A száraz erdőket, füves pusztákat kedveli. A sűrű, dús aljnövényzetű erdőket kedveli. A magashegyi erdőket és erdőszéleket kedveli. Kedveli a lápokat, mocsarakat, mocsári erdőket. Főként a füves pusztákat, erdőket kedveli. A ritkább erdőket és kultúrtájakat kedveli. A nedves erdőket és sövényeket kedveli. Főleg a jól megritkított erdőket kedveli. A trópusi esőerdőket, trópusi hegyvidéki erdőket kedveli, de 1800 m-es tengerszint feletti magasság fölött már nemigen találkozhatunk vele. A Jarkand-gímszarvas rokonához hasonlóan a sivatagokkal körülvett síksági mocsaras erdőket kedveli. Az állat az olyan mocsaras erdőket kedveli, amelyeket sivatagok vesznek körül. Főleg a mocsaras erdőket kedveli, de a nyíltabb, sekélyebb vizű élőhelyeken is megtalálható. A nedvesebb monszunterületeken bambuszfajok alkotnak áthatolhatatlan erdőket. Az erdőket kedveli. Kifejezetten vízparti élőhelyeket és a nedvesebb erdőket kedvelik. Kifejezetten vízparti élőhelyeket és a nedvesebb erdőket kedvelik. Kedveli a nyirkosabb erdőket, erdőszéleket. A sűrűbb erdőket sem kedveli. Kedveli a nyílt, ritkás erdőket. A zárt erdőket kevésbé kedveli. A sűrű, nedves erdőket kedveli. A trópusi szárazabb erdőket kedveli. Kedveli a savanyú talajú erdőket. Inkább a sűrű erdőket kedveli. A ¬"A" állítás akkor igaz, amikor az "A" állítás nem igaz, és akkor nem igaz, amikor az "A" állítás igaz. Melyik állítás a valószínűbb? A mocsaras területeket kedveli. Az erdőkben a nedvesebb talajú részeket kedveli. A száraz erdőket, füves pusztákat kedveli. A sűrű, dús aljnövényzetű erdőket kedveli. A magashegyi erdőket és erdőszéleket kedveli. Kedveli a lápokat, mocsarakat, mocsári erdőket. Főként a füves pusztákat, erdőket kedveli. A ritkább erdőket és kultúrtájakat kedveli.