Mi a fizikai tartalma annak a kijelentésnek, hogy a víz forráshője 2256 kJ/kg?
1 kg forrásban lévő víz 2256 kJ hőt vesz fel, miközben gőzzé alakul. 2256 kJ hő szabadul fel, miközben 1 kg forrásban lévő víz gőzzé alakul és eltávozik. A forrás során keletkező 1 kg gőz belső energiája 2256 kJ. 2256 kJ tágulási munkát végez 1 kg víz, miközben gőzzé alakul.
A B C D
Jellemző mértékegysége: kJ/kg. A fűtőérték tipikus mértékegységei szilárd anyagoknál kJ/kg, MJ/kg, légnemű anyagoknál kJ/Nm³, kémiailag tiszta anyagoknál J/mol, vagy kJ/mol. 1 MJ/kg = 1000 kJ/kg; 1 MJ = 0,27778 kWh; 1kWh = 3,6 MJ Fajlagos hőkapacitása 4,6 kJ/kg K, tehát a vízénél nagyobb, párolgáshője (1273 kJ/kg) szintén igen jelentékeny. Fagyáshője a hármasponton (-77,7 °C) 331,37 kJ/kg. A méhlepényes emlősök átlagos alapanyagcsere értékét általában 293 kJ/kg értéken szokás megadni, az erszényeseknél azonban ugyanez a szám átlagosan 204 kJ/kg. Az egységnyi anyagmennyiségre vonatkozó moláris olvadáshő mértékegysége a kJ/mol, a tömegegységre vonatkozó fajlagos olvadáshőé pedig kJ/kg. 1 kg víz elbontásával biztosítható. A NiMH anyagra jellemző energiasűrűség mintegy 70 Wh/kg (250 kJ/kg), a térfogati energiasűrűség kb. Csak magas hőfokon gyúlékonyak, fűtőértékük a barnakőszénéhez hasonlít (20,000 kJ/Kg). 2256 Wisniewski

A 2256 Wisniewski (ideiglenes jelöléssel 4519 P-L) a Naprendszer kisbolygóövében található aszteroida. A jég más dologgá, vízzé, a víz pedig gőzzé alakul át. A gázáram nagy sebessége a vízsugarat elporlasztja, a víz pedig hűti a gázt, miközben egy része gőzzé alakul. Egy beeső porszem, vagy rázás hatására a víz robbanásszerűen gőzzé alakul. A fizika törvényei szerint a víz párolgása hőenergiát igényel, ami számszerűsítve azt jelenti, hogy szobahőmérsékleten 1 g víz elpárologtatása a bőrfelületről 0,58 kcal (2,44 kJ) hőelvonással jár. A három erősen feszült ciklopropángyűrű miatt képződési entalpiája nagyon pozitív: Δ"H"°(l)= 133 kJ/mol (980 kJ/kg, az izomerek keverékének átlagértéke), ami égése során plusz energiaként szabadul fel. A víz sűrűsége: formula_1 = 1000 kg/m³. Helyesen kJ/kg volna (ez az energiasűrűség mértékegysége), de tömegegységként gyakran 100 g-mal számolnak. Standart entalpiája −1443 kJ/mol, oldódásakor 27,88 kJ/mol energia szabadul fel. A légpárnás kalapácsok jellemző adatainak legnagyobb értékei: a medve tömege 2000 kg, az ütésszám – típustól és korszerűségtől függően – 150–300 1/min, az ütési energia 50 kJ körül alakul. A fán lakó, csekély tápértéket képviselő eukaliptuszon élő koalánál az alapanyagcsere érték meglehetősen alacsony (161 kJ/kg), az apró termetű, de igen aktív, energiadús nektárral és virágporral táplálkozó mézrablóerszényes viszont rendkívül élénk anyagcseréjű állat (alapanyagcsere értéke 463 kJ/kg). 1901-től 1964-ig a litert 1 kg víz minimális térfogataként definiálták, mivel a tiszta víz legnagyobb sűrűsége kb. Az átlagos testsúlycsökkenés öt böjtölőnél a következőképp alakult: 5 kg zsír, 3 kg víz, kb. A reakció exoterm, 1 mol xenon reakciójában 251 kJ energia szabadul fel. A forrásban lévő víz hőmérséklete normál légköri nyomáson 100 °C. Bomlásakor hő szabadul fel (100 kJ/mol). Jellemző mértékegysége: kJ/kg. A fűtőérték tipikus mértékegységei szilárd anyagoknál kJ/kg, MJ/kg, légnemű anyagoknál kJ/Nm³, kémiailag tiszta anyagoknál J/mol, vagy kJ/mol. 1 MJ/kg = 1000 kJ/kg; 1 MJ = 0,27778 kWh; 1kWh = 3,6 MJ Fajlagos hőkapacitása 4,6 kJ/kg K, tehát a vízénél nagyobb, párolgáshője (1273 kJ/kg) szintén igen jelentékeny. Standart entalpiája −1443 kJ/mol, oldódásakor 27,88 kJ/mol energia szabadul fel. Fagyáshője a hármasponton (-77,7 °C) 331,37 kJ/kg. A méhlepényes emlősök átlagos alapanyagcsere értékét általában 293 kJ/kg értéken szokás megadni, az erszényeseknél azonban ugyanez a szám átlagosan 204 kJ/kg. A reakció exoterm, 1 mol xenon reakciójában 251 kJ energia szabadul fel. A három erősen feszült ciklopropángyűrű miatt képződési entalpiája nagyon pozitív: Δ"H"°(l)= 133 kJ/mol (980 kJ/kg, az izomerek keverékének átlagértéke), ami égése során plusz energiaként szabadul fel. Az adenozin-trifoszfát adenozin-difoszfáttá és foszfátcsoportra bomlik, miközben 30,5 kJ/mol energia szabadul fel. Az egységnyi anyagmennyiségre vonatkozó moláris olvadáshő mértékegysége a kJ/mol, a tömegegységre vonatkozó fajlagos olvadáshőé pedig kJ/kg. 1 kg víz elbontásával biztosítható. A NiMH anyagra jellemző energiasűrűség mintegy 70 Wh/kg (250 kJ/kg), a térfogati energiasűrűség kb. Csak magas hőfokon gyúlékonyak, fűtőértékük a barnakőszénéhez hasonlít (20,000 kJ/Kg). Egy csoport leszakadásával átlag 30 kJ energia szabadul fel mólonként. Ezért bomlása exoterm, bomlásakor ~800 kJ mol energia szabadul fel. Egy kg KO elméletileg 0,618 kg CO-t képes megkötni, miközben 0,380 kg O szabadul fel belőle. 2256 Wisniewski

A 2256 Wisniewski (ideiglenes jelöléssel 4519 P-L) a Naprendszer kisbolygóövében található aszteroida. A jég más dologgá, vízzé, a víz pedig gőzzé alakul át. A gázáram nagy sebessége a vízsugarat elporlasztja, a víz pedig hűti a gázt, miközben egy része gőzzé alakul. Egy beeső porszem, vagy rázás hatására a víz robbanásszerűen gőzzé alakul. A fizika törvényei szerint a víz párolgása hőenergiát igényel, ami számszerűsítve azt jelenti, hogy szobahőmérsékleten 1 g víz elpárologtatása a bőrfelületről 0,58 kcal (2,44 kJ) hőelvonással jár. A légpárnás kalapácsok jellemző adatainak legnagyobb értékei: a medve tömege 2000 kg, az ütésszám – típustól és korszerűségtől függően – 150–300 1/min, az ütési energia 50 kJ körül alakul. A víz sűrűsége: formula_1 = 1000 kg/m³. Jellemző mértékegysége: kJ/kg. A fűtőérték tipikus mértékegységei szilárd anyagoknál kJ/kg, MJ/kg, légnemű anyagoknál kJ/Nm³, kémiailag tiszta anyagoknál J/mol, vagy kJ/mol. 1 MJ/kg = 1000 kJ/kg; 1 MJ = 0,27778 kWh; 1kWh = 3,6 MJ Fajlagos hőkapacitása 4,6 kJ/kg K, tehát a vízénél nagyobb, párolgáshője (1273 kJ/kg) szintén igen jelentékeny. Fagyáshője a hármasponton (-77,7 °C) 331,37 kJ/kg. A méhlepényes emlősök átlagos alapanyagcsere értékét általában 293 kJ/kg értéken szokás megadni, az erszényeseknél azonban ugyanez a szám átlagosan 204 kJ/kg. Az egységnyi anyagmennyiségre vonatkozó moláris olvadáshő mértékegysége a kJ/mol, a tömegegységre vonatkozó fajlagos olvadáshőé pedig kJ/kg. A NiMH anyagra jellemző energiasűrűség mintegy 70 Wh/kg (250 kJ/kg), a térfogati energiasűrűség kb. Csak magas hőfokon gyúlékonyak, fűtőértékük a barnakőszénéhez hasonlít (20,000 kJ/Kg). A S−S kötés energiája 265 kJ/mol, az O-é 498 kJ/mol. 2256 Wisniewski

A 2256 Wisniewski (ideiglenes jelöléssel 4519 P-L) a Naprendszer kisbolygóövében található aszteroida. A három erősen feszült ciklopropángyűrű miatt képződési entalpiája nagyon pozitív: Δ"H"°(l)= 133 kJ/mol (980 kJ/kg, az izomerek keverékének átlagértéke), ami égése során plusz energiaként szabadul fel. Hármaspontja -138 °C

Fagyáspontja -136 °C, fagyáshője 4,45 kJ/mol

Forráspontja +15,8 °C, párolgáshője 24,6 kJ/mol

Kritikus pontja 182,7 °C 52,4 bar nyomáson; sűrűsége 330 kg/m³

A fentiekből következően nulla celziusz fokon lehet akár folyadék és gőz is; szobahőmérsékleten viszont már csak gőz. Helyesen kJ/kg volna (ez az energiasűrűség mértékegysége), de tömegegységként gyakran 100 g-mal számolnak. A fán lakó, csekély tápértéket képviselő eukaliptuszon élő koalánál az alapanyagcsere érték meglehetősen alacsony (161 kJ/kg), az apró termetű, de igen aktív, energiadús nektárral és virágporral táplálkozó mézrablóerszényes viszont rendkívül élénk anyagcseréjű állat (alapanyagcsere értéke 463 kJ/kg). Tekintve, hogy a O O-á való oxidációjának ionizációs energiája (1165 kJ mol) közel azonos a xenon ionizációs energiájával (1170 kJ mol), Bartlett megkísérelte a reakciót xenonnal is véghezvinni. 1 kg víz elbontásával biztosítható. A képződési entalpiája 21,80 kJ/mol, párolgási entalpiája 70,5 kJ/mol. Disszociációs energiája 117 kcal/mol vagy 490 kJ/mol, ami a dinitrogénének a fele. Standard képződési entalpiája −1166 kJ/mol, oldáshője −15,7 kJ/mol. Mivel az O -ná történő ionizációjának energiája (1165 kJ mol) csaknem azonos a Xe Xe-ná történő ionizálásának energiájával (1170 kJ mol), ezért kipróbálta, hogy reagál-e a Xe a PtF-dal. Egy adott atomnál az egymást követő ionizációs energiák értéke mindig nagyobb az előzőnél, például a magnézium első ionizációs energiája 738 kJ/mol, a második pedig 1450 kJ/mol. Az ország legmagasabb pontja: Blue Mountain Peak, 2256 méter. Bujénak 1857-ben 2256, 1910-ben 2933 lakosa volt. Mértékegysége: kJ/mol. Jellemző mértékegysége: kJ/kg. A fűtőérték tipikus mértékegységei szilárd anyagoknál kJ/kg, MJ/kg, légnemű anyagoknál kJ/Nm³, kémiailag tiszta anyagoknál J/mol, vagy kJ/mol. 1 MJ/kg = 1000 kJ/kg; 1 MJ = 0,27778 kWh; 1kWh = 3,6 MJ Fajlagos hőkapacitása 4,6 kJ/kg K, tehát a vízénél nagyobb, párolgáshője (1273 kJ/kg) szintén igen jelentékeny. Fagyáshője a hármasponton (-77,7 °C) 331,37 kJ/kg. A méhlepényes emlősök átlagos alapanyagcsere értékét általában 293 kJ/kg értéken szokás megadni, az erszényeseknél azonban ugyanez a szám átlagosan 204 kJ/kg. Az egységnyi anyagmennyiségre vonatkozó moláris olvadáshő mértékegysége a kJ/mol, a tömegegységre vonatkozó fajlagos olvadáshőé pedig kJ/kg. 1 kg víz elbontásával biztosítható. A NiMH anyagra jellemző energiasűrűség mintegy 70 Wh/kg (250 kJ/kg), a térfogati energiasűrűség kb. Csak magas hőfokon gyúlékonyak, fűtőértékük a barnakőszénéhez hasonlít (20,000 kJ/Kg). 2256 Wisniewski

A 2256 Wisniewski (ideiglenes jelöléssel 4519 P-L) a Naprendszer kisbolygóövében található aszteroida. Ilyenkor építő munkát végez a víz. A jég más dologgá, vízzé, a víz pedig gőzzé alakul át. A gázáram nagy sebessége a vízsugarat elporlasztja, a víz pedig hűti a gázt, miközben egy része gőzzé alakul. Egy beeső porszem, vagy rázás hatására a víz robbanásszerűen gőzzé alakul. A fizika törvényei szerint a víz párolgása hőenergiát igényel, ami számszerűsítve azt jelenti, hogy szobahőmérsékleten 1 g víz elpárologtatása a bőrfelületről 0,58 kcal (2,44 kJ) hőelvonással jár. A víz sűrűsége: formula_1 = 1000 kg/m³. Helyesen kJ/kg volna (ez az energiasűrűség mértékegysége), de tömegegységként gyakran 100 g-mal számolnak. A légpárnás kalapácsok jellemző adatainak legnagyobb értékei: a medve tömege 2000 kg, az ütésszám – típustól és korszerűségtől függően – 150–300 1/min, az ütési energia 50 kJ körül alakul. A fán lakó, csekély tápértéket képviselő eukaliptuszon élő koalánál az alapanyagcsere érték meglehetősen alacsony (161 kJ/kg), az apró termetű, de igen aktív, energiadús nektárral és virágporral táplálkozó mézrablóerszényes viszont rendkívül élénk anyagcseréjű állat (alapanyagcsere értéke 463 kJ/kg). 1901-től 1964-ig a litert 1 kg víz minimális térfogataként definiálták, mivel a tiszta víz legnagyobb sűrűsége kb. A három erősen feszült ciklopropángyűrű miatt képződési entalpiája nagyon pozitív: Δ"H"°(l)= 133 kJ/mol (980 kJ/kg, az izomerek keverékének átlagértéke), ami égése során plusz energiaként szabadul fel. Az átlagos testsúlycsökkenés öt böjtölőnél a következőképp alakult: 5 kg zsír, 3 kg víz, kb. A képződési entalpiája 21,80 kJ/mol, párolgási entalpiája 70,5 kJ/mol. CaO + HO = Ca(OH) + Q (Q = 1177 kJ/kg)

2 CaSiO + 7 HO → 3 CaOSiO · 4 HO (gel) + 3 Ca(OH) + 173,6 kJ

2 CaSiO + 5 HO → 3 CaOSiO · 4 HO + Ca(OH) + 58,6 kJ

Az öntéstől eltelt idő és a hőmérsékletnövekedés hatására a massza fokozatosan megkeményedik, miközben először kialakul, majd stabilizálódik a pórusbeton struktúrája.