Tegyük fel, hogy az aggregált keresleti függvény változatlan árszínvonal mellett balra eltolódott! Ezt a változást előidézhette
az autonóm fogyasztás csökkenése vagy a kamatláb növekedése. a fogyasztási határhajlandóság növekedése vagy a kamatláb csökkenése. a fogyasztási határhajlandóság csökkenése vagy a kamatláb növekedése. az autonóm fogyasztás növekedése vagy a kamatláb csökkenése.
A B C D
Az árszínvonal csökkenése a "defláció". Tegyük fel, hogy φ ilyen függvény. A fogyasztás az aggregált kereslet egyik összetevője. Az előbb megfogalmazott összefüggést a matematika nyelvén felírva:

formula_9

Ha pedig a keresleti függvény inverzére írjuk fel az egyenlőséget:

formula_10

"P" az inverz keresleti függvény. Tegyük fel, hogy formula_44 két holomorf függvény, melyek folytonosak formula_45-n, valamint tegyük fel, hogy minden formula_46 pontra fennáll: formula_47. Bár a keresleti függvény az egyes árszintekhez rendel mennyiségi értékeket, ábrázolásakor mégis az árat vesszük fel a függőleges, a mennyiséget pedig a vízszintes tengelyre, azaz valójában a keresleti függvény inverzét ábrázoljuk. Azonnali hatásnak tartotta az árszínvonal növekedése miatt a pénz forgási sebességének növekedését és a növekvő árszínvonal miatti termelés-növekedést. "h" a hicksi keresleti függvény jele. A "keresleti függvény" vagy "keresleti görbe" az az összefüggés, amely minden lehetséges árhoz a hozzá tartozó keresett mennyiséget – vagyis az erre az árra jutó keresletet – rendeli. A keynesi elmélet talán legfontosabb megállapítása, hogy a beruházások nagyon változékonyak, így azok gyors csökkenése – az aggregált kereslet csökkenése révén – válságokat idézhet elő. Az erőforrások végső csökkenése a fogyasztás erőltetett visszafogásához vezetne. A keresleti függvény jelölése megegyezik a keresletével. Az árszínvonal emelkedése, illetve csökkenése persze sohasem jelenti azt, hogy a gazdaságban minden jószág ára hasonlóan változik. Az atkapopuláció növekedése és csökkenése követi a méhcsalád életritmusát. Mivel a fogyasztás az aggregált kereslet egyik fontos összetevője, alakulása igen nagymértékben hat a gazdaság ingadozásaira. A háztartások számának jelentős növekedése vagy csökkenése esetén a felosztást újra elvégezték. A továbbiakban minden esetben feltételezzük, hogy fennállnak a keresleti függvény létezéséhez szükséges feltételek. Tegyük fel, hogy "a"-ra igaz az állítás. Tegyük fel például, hogy az \a nem létezik. 1946 áprilisától kezdve azonban az adópengőindex növekedése elmaradt az árszínvonal emelkedésétől, ami az adópengő értékvesztéséhez vezetett. A bírálatok egy része hangsúlyozza, hogy az összkereslet növekedése nem vezet feltétlenül az árszínvonal emelkedéséhez, ha a termelés növelhető a foglalkoztatás szintjének és/vagy a technikai fejlettségnek az emelésével. A minta elemeinek nevei Martin szóhasználatát követi, amit sokan átvettek:
Tegyük fel, hogy van egy rajzoló függvény. Ezt a következő alakban írhatjuk le:

Tegyük fel, hogy az a és a b vektorok ortogonálisak. csökkenése, mind a bradikinin növekedése vasodilatatiót eredményez. Ekkor az egyensúlyi ár és mennyiség a belföldi keresleti függvény és a belföldi kínálati függvény metszéspontjában (I) fog kialakulni. Keynes úgy vélte, hogy a fogyasztási függvény növekvő, de meredeksége – az úgynevezett "fogyasztási határhajlandóság" – a jövedelem emelkedésével fokozatosan csökken. Az árszínvonal csökkenése a "defláció". Azt, hogy a teljes jövedelem egységnyi növelésével a fogyasztás hány egységgel nő (vagyis matematikai szemszögből nézve, mekkora a fogyasztási függvény meredeksége), a "fogyasztási határhajlandóság" mutatja meg. Tegyük fel, hogy φ ilyen függvény. Keynes úgy vélte, hogy a multiplikátor stabil, nem ingadozik rövid távon, hanem csak a – szintén stabil – fogyasztási határhajlandóság függvénye, méghozzá a következőképpen: ha a beruházási multiplikátor "k," akkor a fogyasztási határhajlandóság:

MRCformula_1

Azt, hogy a gazdaság szereplői különböző kamatlábak mellett mennyi készpénzt tartanak maguknál, a likviditási függvény mutatja meg. Az előbb megfogalmazott összefüggést a matematika nyelvén felírva:

formula_9

Ha pedig a keresleti függvény inverzére írjuk fel az egyenlőséget:

formula_10

"P" az inverz keresleti függvény. Tegyük fel, hogy formula_44 két holomorf függvény, melyek folytonosak formula_45-n, valamint tegyük fel, hogy minden formula_46 pontra fennáll: formula_47. "h" a hicksi keresleti függvény jele. A keresleti függvény jelölése megegyezik a keresletével. Bár a keresleti függvény az egyes árszintekhez rendel mennyiségi értékeket, ábrázolásakor mégis az árat vesszük fel a függőleges, a mennyiséget pedig a vízszintes tengelyre, azaz valójában a keresleti függvény inverzét ábrázoljuk. Azonnali hatásnak tartotta az árszínvonal növekedése miatt a pénz forgási sebességének növekedését és a növekvő árszínvonal miatti termelés-növekedést. A keynesi elmélet talán legfontosabb megállapítása, hogy a beruházások nagyon változékonyak, így azok gyors csökkenése – az aggregált kereslet csökkenése révén – válságokat idézhet elő. Az árszínvonal emelkedése, illetve csökkenése persze sohasem jelenti azt, hogy a gazdaságban minden jószág ára hasonlóan változik. A "keresleti függvény" vagy "keresleti görbe" az az összefüggés, amely minden lehetséges árhoz a hozzá tartozó keresett mennyiséget – vagyis az erre az árra jutó keresletet – rendeli. A háztartások számának jelentős növekedése vagy csökkenése esetén a felosztást újra elvégezték. Ehhez a fogyasztási árindex mérsékelt növekedése társult. A továbbiakban minden esetben feltételezzük, hogy fennállnak a keresleti függvény létezéséhez szükséges feltételek. A minta elemeinek nevei Martin szóhasználatát követi, amit sokan átvettek:
Tegyük fel, hogy van egy rajzoló függvény. csökkenése, mind a bradikinin növekedése vasodilatatiót eredményez. Az atkapopuláció növekedése és csökkenése követi a méhcsalád életritmusát. A lakosság csökkenése jelentős változást okozott a gazdaságban. Tegyük fel, hogy formula_38. Tegyük fel, hogy formula_6. Tegyük fel, hogy igen. Ezt a következő alakban írhatjuk le:

Tegyük fel, hogy az a és a b vektorok ortogonálisak. Keynes úgy vélte, hogy a fogyasztási függvény növekvő, de meredeksége – az úgynevezett "fogyasztási határhajlandóság" – a jövedelem emelkedésével fokozatosan csökken. Az árszínvonal csökkenése a "defláció". Azt, hogy a teljes jövedelem egységnyi növelésével a fogyasztás hány egységgel nő (vagyis matematikai szemszögből nézve, mekkora a fogyasztási függvény meredeksége), a "fogyasztási határhajlandóság" mutatja meg. Tegyük fel, hogy φ ilyen függvény. Keynes úgy vélte, hogy a multiplikátor stabil, nem ingadozik rövid távon, hanem csak a – szintén stabil – fogyasztási határhajlandóság függvénye, méghozzá a következőképpen: ha a beruházási multiplikátor "k," akkor a fogyasztási határhajlandóság:

MRCformula_1

Azt, hogy a gazdaság szereplői különböző kamatlábak mellett mennyi készpénzt tartanak maguknál, a likviditási függvény mutatja meg. Az előbb megfogalmazott összefüggést a matematika nyelvén felírva:

formula_9

Ha pedig a keresleti függvény inverzére írjuk fel az egyenlőséget:

formula_10

"P" az inverz keresleti függvény. Tegyük fel, hogy formula_44 két holomorf függvény, melyek folytonosak formula_45-n, valamint tegyük fel, hogy minden formula_46 pontra fennáll: formula_47. "h" a hicksi keresleti függvény jele. A keresleti függvény jelölése megegyezik a keresletével. Bár a keresleti függvény az egyes árszintekhez rendel mennyiségi értékeket, ábrázolásakor mégis az árat vesszük fel a függőleges, a mennyiséget pedig a vízszintes tengelyre, azaz valójában a keresleti függvény inverzét ábrázoljuk. Azonnali hatásnak tartotta az árszínvonal növekedése miatt a pénz forgási sebességének növekedését és a növekvő árszínvonal miatti termelés-növekedést. A keynesi elmélet talán legfontosabb megállapítása, hogy a beruházások nagyon változékonyak, így azok gyors csökkenése – az aggregált kereslet csökkenése révén – válságokat idézhet elő. Az árszínvonal emelkedése, illetve csökkenése persze sohasem jelenti azt, hogy a gazdaságban minden jószág ára hasonlóan változik. A "keresleti függvény" vagy "keresleti görbe" az az összefüggés, amely minden lehetséges árhoz a hozzá tartozó keresett mennyiséget – vagyis az erre az árra jutó keresletet – rendeli. A háztartások számának jelentős növekedése vagy csökkenése esetén a felosztást újra elvégezték. Ehhez a fogyasztási árindex mérsékelt növekedése társult. A továbbiakban minden esetben feltételezzük, hogy fennállnak a keresleti függvény létezéséhez szükséges feltételek. A minta elemeinek nevei Martin szóhasználatát követi, amit sokan átvettek:
Tegyük fel, hogy van egy rajzoló függvény. csökkenése, mind a bradikinin növekedése vasodilatatiót eredményez. Az atkapopuláció növekedése és csökkenése követi a méhcsalád életritmusát. A lakosság csökkenése jelentős változást okozott a gazdaságban. Tegyük fel, hogy formula_38. Tegyük fel, hogy formula_6. Tegyük fel, hogy igen. Ezt a következő alakban írhatjuk le:

Tegyük fel, hogy az a és a b vektorok ortogonálisak. Az árszínvonal csökkenése a "defláció". Tegyük fel, hogy φ ilyen függvény. A fogyasztás az aggregált kereslet egyik összetevője. Az előbb megfogalmazott összefüggést a matematika nyelvén felírva:

formula_9

Ha pedig a keresleti függvény inverzére írjuk fel az egyenlőséget:

formula_10

"P" az inverz keresleti függvény. Tegyük fel, hogy formula_44 két holomorf függvény, melyek folytonosak formula_45-n, valamint tegyük fel, hogy minden formula_46 pontra fennáll: formula_47. Bár a keresleti függvény az egyes árszintekhez rendel mennyiségi értékeket, ábrázolásakor mégis az árat vesszük fel a függőleges, a mennyiséget pedig a vízszintes tengelyre, azaz valójában a keresleti függvény inverzét ábrázoljuk. Azonnali hatásnak tartotta az árszínvonal növekedése miatt a pénz forgási sebességének növekedését és a növekvő árszínvonal miatti termelés-növekedést. "h" a hicksi keresleti függvény jele. A "keresleti függvény" vagy "keresleti görbe" az az összefüggés, amely minden lehetséges árhoz a hozzá tartozó keresett mennyiséget – vagyis az erre az árra jutó keresletet – rendeli. A keynesi elmélet talán legfontosabb megállapítása, hogy a beruházások nagyon változékonyak, így azok gyors csökkenése – az aggregált kereslet csökkenése révén – válságokat idézhet elő. Az erőforrások végső csökkenése a fogyasztás erőltetett visszafogásához vezetne. A keresleti függvény jelölése megegyezik a keresletével. Az árszínvonal emelkedése, illetve csökkenése persze sohasem jelenti azt, hogy a gazdaságban minden jószág ára hasonlóan változik. Az atkapopuláció növekedése és csökkenése követi a méhcsalád életritmusát. Mivel a fogyasztás az aggregált kereslet egyik fontos összetevője, alakulása igen nagymértékben hat a gazdaság ingadozásaira. A háztartások számának jelentős növekedése vagy csökkenése esetén a felosztást újra elvégezték. A továbbiakban minden esetben feltételezzük, hogy fennállnak a keresleti függvény létezéséhez szükséges feltételek. Tegyük fel, hogy "a"-ra igaz az állítás. Tegyük fel például, hogy az \a nem létezik. 1946 áprilisától kezdve azonban az adópengőindex növekedése elmaradt az árszínvonal emelkedésétől, ami az adópengő értékvesztéséhez vezetett. A bírálatok egy része hangsúlyozza, hogy az összkereslet növekedése nem vezet feltétlenül az árszínvonal emelkedéséhez, ha a termelés növelhető a foglalkoztatás szintjének és/vagy a technikai fejlettségnek az emelésével. A minta elemeinek nevei Martin szóhasználatát követi, amit sokan átvettek:
Tegyük fel, hogy van egy rajzoló függvény. Ezt a következő alakban írhatjuk le:

Tegyük fel, hogy az a és a b vektorok ortogonálisak. csökkenése, mind a bradikinin növekedése vasodilatatiót eredményez. Ekkor az egyensúlyi ár és mennyiség a belföldi keresleti függvény és a belföldi kínálati függvény metszéspontjában (I) fog kialakulni.