Mozoghat-e egy töltött részecske a Lorentz-erő hatására I egy végtelen hosszú, áramjárta vezető körül a vezetőre merőleges síkban olyan körpályán, melynek középpontján áthalad a vezető?
Nem, mivel a Lorentz-erő csak homogén mágneses térben merőleges a sebességre. Igen, ha a vezetővel párhuzamos sebességkomponense nulla. Nem, mivel egy ilyen körpályán nem hatna rá a Lorentz-erő.
A B C
A Lorentz-erő a mágneses tér által kifejtett erő egy áramjárta vezetőre. Mivel a Lorentz-erő mindig merőleges a pillanatnyi elmozdulásra, ezért a mágneses mező nem végez munkát. Lorentz-erő

A Lorentz-erő az elektromágneses térben egy elektromos töltésre ható erő. A Lorentz-erő mágneses komponense nem végez munkát, a mágneses tér egy mozgó töltött részecske kinetikus energiáját nem változtatja meg. A sebességre és a mágneses indukcióra merőleges eltérítő erő maximális, ha v merőleges B-re:

Fmax=QvB. Ha mágneses térben egy vezető elmozdul, és a vezető elmozdulásának van az indukcióvonalakra merőleges összetevője, akkor a vezetőben feszültség indukálódik. formula_3 (Lorentz-erő), ahol
"F" az erő, "I" az áramerősség, "l" a tekercs hossza és "B" a mágneses indukció. A Lorentz-sértés mérhető különbséget jelent két olyan rendszer között amelyek csak egy részecske Lorentz-transzformációban különböznek. A Lorentz-erő Hendrik Lorentz (1853 – 1928) holland fizikus nevét viseli. A felmelegedett felületekre merőleges erő hatására létrejön a kohéziós kötés. Ez a töltésekre ható Lorentz-erő hatása. Ha egy elektron mágneses térben mozog, akkor Lorentz-erő hat rá, mely az elektron mozgási irányvektorának és a térerősségvektornak a vektori szorzatával adható meg. A folyamatban feltételezzük, hogy a részecske sebessége mindvégig nemrelativisztikus marad, ami feltétlen szükséges ahhoz hogy a Lorentz-erő mágneses komponensétől el tudjunk tekinteni. Ugyanakkor egy töltött testre egy "B" mágneses mezőben mozogva hat a Lorentz-erő (∼"v"×"B"), és úgy tűnhet első látásra, hogy ez aszimmetrikus az időtükrözéssel szemben. A részecskék pályája a Lorentz-erő miatt görbül el, mely erő a sebességgel arányos. A Lorentz-erő függ:

F = B * I * L


Ha a mágneses térben egy adott P ponton t idő alatt N számú, egyenként Q töltésű részecske halad keresztül azonos irányban és azonos sebességgel, akkor az általuk képviselt áramerősség: I=NQ/t. A mágneses mezőben mozgó töltésre ható erő nagysága (Lorentz-erő):

formula_17, ahol "Q" a töltés, "v" a sebesség, és "B" az indukció. Ha a kísérletet töltött részecskékkel végezzük (mint az elektron), akkor a Lorentz-erő egy körbe hajlítja a pályát (ciklotron mozgás). A mozgás irányába eső erő a közegellenállás, a rá merőleges erő neve felhajtóerő. Az elektromágneses hatásra ébredő mágneses erőt a Lorentz-erő képletével számolhatjuk ki:

F =q [E + (v x B)]

Ha E= 0, azaz ha az elektromos tér =0, akkor

A mágneses erő:

F= q (v x B)

ahol

F az erő ( newton)

E az elektromos térerősség (volt/méter)

B a mágneses indukció ( tesla)

q a részecske elektromos töltése ( coulomb)

v a részecske pillanatnyi sebessége ( méter/másodperc)
× vektor szorzat A centripetalális erő egy másik példája merül fel a spirálban, amely arra vezethető vissza, amikor egy töltött részecske egységes mágneses mezőben mozog más külső erő hiányában. Az elmozdulásra merőleges irányba ható erő nem végez munkát. A nehézségi erő iránya minden pontjában merőleges a szintfelületre. Legyen formula_32, ezzel az iteráció következő lépésében az eredményt az alábbi alakban kapjuk:

formula_33 

Mágneses térbe helyezett töltött részecskére Lorentz-erő hat. A Lorentz-erő nagysága

ahol q az elektromos töltés, E az elektromos térerősség, B a mágneses indukció és v az elektromos töltés sebessége. A Lorentz-erő a mágneses tér által kifejtett erő egy áramjárta vezetőre. A Lorentz-erő mágneses komponense nem végez munkát, a mágneses tér egy mozgó töltött részecske kinetikus energiáját nem változtatja meg. Ha egy töltött részecske áthalad rajta, az útvonala mentén elektron-ion párokat kelt. Minden csövecske gázzal töltött, mely ionizálódik, mialatt egy töltött részecske áthalad rajta. Lorentz-erő

A Lorentz-erő az elektromágneses térben egy elektromos töltésre ható erő. A Lorentz-sértés mérhető különbséget jelent két olyan rendszer között amelyek csak egy részecske Lorentz-transzformációban különböznek. Ha mágneses térben egy vezető elmozdul, és a vezető elmozdulásának van az indukcióvonalakra merőleges összetevője, akkor a vezetőben feszültség indukálódik. Egy nem azonosítható, ismeretlen külső erő hatására azonban a génsebészeti beavatkozás eredménye egy olyan magzat lesz, melynek ha felnőtté válik, nem lesz szüksége enzimbevitelre a hosszú élethez. Az erő konzervatív ha egy részecskét a pontból b pontba való mozgatásához szükséges munka független a részecske által bejárt útvonaltól, más szavakkal, ha egy részecske egy zárt görbén halad, azaz a kiindulópont és a végpont azonos, a konzervatív erő által végzett munka nulla. Ha a kísérletet töltött részecskékkel végezzük (mint az elektron), akkor a Lorentz-erő egy körbe hajlítja a pályát (ciklotron mozgás). Ha egy töltött részecske áthalad a dobozon, akkor ionizálja a gázt, és a fémlapok között elektromos kisülés keletkezik, ha megfelelő feszültséget kapcsolnak rájuk. A legrégibb ókori térképen Dikaiarkhosz (i. e. 4. század közepe – i. e. 285 körül) az általa ismert világot egy, az egyenlítővel párhuzamos vízszintes vonallal és egy arra merőleges meridiánnal osztotta négyfelé. E repedések egy része párhuzamos a perem síkjával, más része erre merőleges. Ha a pörgettyűre egy külső erő nyomatéka hat, ami a főtengelyének valamelyik síkban való elforgatására törekszik, akkor a főtengely a fellépő precessziós erő hatására erre a síkra merőlegesen elmozdul. Ha a pörgettyűre egy külső erő nyomatéka hat, ami a főtengelyének valamelyik síkban való elforgatására törekszik, akkor a főtengely a fellépő precessziós erő hatására erre a síkra merőlegesen elmozdul. A végtelen hosszú, "egyenes vezető" körül a mágneses indukció nagysága egyenesen arányos a vezetőben folyó áram erősségével ("I"), és fordítottan arányos a vezetőtől mért távolsággal ("R"): A felmelegedett felületekre merőleges erő hatására létrejön a kohéziós kötés. Átmérő (geometria)

A geometriában átmérőnek nevezzük az olyan szakaszt, amely áthalad egy kör középpontján és amelynek végpontjai a körvonalon vannak. Mivel a Lorentz-erő mindig merőleges a pillanatnyi elmozdulásra, ezért a mágneses mező nem végez munkát. A nulla spinű részecske hullámfüggvénye például forgatás hatására nem változik, invariáns. Emiatt folyton sugároz a körpályán mozgó részecske. A centripetalális erő egy másik példája merül fel a spirálban, amely arra vezethető vissza, amikor egy töltött részecske egységes mágneses mezőben mozog más külső erő hiányában. Áthalad rajta a Motovunból Oprtaljba vezető út. Mikola-cső

A Mikola-cső egy hosszú, színezett vízzel töltött, a vízszintestől a függőlegesig változtatható helyzetű üvegcső, amelyben egy buborék mozoghat. Megfordítva, ha "E" rangja nem nulla, akkor "K"-racionális pontjainak száma végtelen. A Lorentz-erő a mágneses tér által kifejtett erő egy áramjárta vezetőre. Lorentz-erő

A Lorentz-erő az elektromágneses térben egy elektromos töltésre ható erő. A Lorentz-erő mágneses komponense nem végez munkát, a mágneses tér egy mozgó töltött részecske kinetikus energiáját nem változtatja meg. Mivel a Lorentz-erő mindig merőleges a pillanatnyi elmozdulásra, ezért a mágneses mező nem végez munkát. A Lorentz-erő Hendrik Lorentz (1853 – 1928) holland fizikus nevét viseli. A Lorentz-sértés mérhető különbséget jelent két olyan rendszer között amelyek csak egy részecske Lorentz-transzformációban különböznek. Ez a töltésekre ható Lorentz-erő hatása. Inerciarendszerből nézve körpályán mozognak, centripetális erőként a gravitációs erő szolgál. Ha a kísérletet töltött részecskékkel végezzük (mint az elektron), akkor a Lorentz-erő egy körbe hajlítja a pályát (ciklotron mozgás). A részecskék pályája a Lorentz-erő miatt görbül el, mely erő a sebességgel arányos. A plazma elektromos töltéssel rendelkezik, tehát hat rá a Lorentz-erő, ezáltal jól elhelyezett mágnesekkel be lehet zárni egy adott térfogatba. formula_3 (Lorentz-erő), ahol
"F" az erő, "I" az áramerősség, "l" a tekercs hossza és "B" a mágneses indukció. Egy nem azonosítható, ismeretlen külső erő hatására azonban a génsebészeti beavatkozás eredménye egy olyan magzat lesz, melynek ha felnőtté válik, nem lesz szüksége enzimbevitelre a hosszú élethez. Emiatt folyton sugároz a körpályán mozgó részecske. Ugyanakkor egy töltött testre egy "B" mágneses mezőben mozogva hat a Lorentz-erő (∼"v"×"B"), és úgy tűnhet első látásra, hogy ez aszimmetrikus az időtükrözéssel szemben. Lorentz-transzformáció

A Lorentz-transzformáció egy holland fizikus, Hendrik Lorentz (1853-1928) nevéhez fűződik. Az Abraham–Lorentz–Dirac-erő az elektron saját terének visszahatása miatt az elektronra ható erő. Például egy futó, ahogy egy körpályán fut. Amíg a részecske a driftcsövekben tartózkodik, addig nem hat rá erő, mivel az Faraday-kalitkaként viselkedik. Ha egy elektron mágneses térben mozog, akkor Lorentz-erő hat rá, mely az elektron mozgási irányvektorának és a térerősségvektornak a vektori szorzatával adható meg. A részecske és a megfigyelői Lorentz-transzformáció közötti különbség alapvető a Lorentz-sértő fizika megértésében. A mozgás irányába eső erő a közegellenállás, a rá merőleges erő neve felhajtóerő. A versenyt egy 6,6 kilométer hosszú körpályán rendezték, összesen 9 kört kellett megtenni. A centripetalális erő egy másik példája merül fel a spirálban, amely arra vezethető vissza, amikor egy töltött részecske egységes mágneses mezőben mozog más külső erő hiányában. A folyamatban feltételezzük, hogy a részecske sebessége mindvégig nemrelativisztikus marad, ami feltétlen szükséges ahhoz hogy a Lorentz-erő mágneses komponensétől el tudjunk tekinteni.