Két pontszerű, elektromosan töltött test távolságát 4-szeresére növeljük. A testek töltését nem változtatjuk meg. Hogyan változik a testek közötti elektromos erő?
részére csökken. részére csökken. Felére csökken.
A B C
A testek pozitív töltését elektronhiány, negatív töltését elektrontöbblet okozza. Faraday koncepciója az áramvonalakról az elektromosan töltött testek és mágnesek viselkedéséből indult ki, láthatóvá téve az elektromos és mágneses tereket. Szabályos testek tétele

A szabályos testek tétele szerint pontosan öt szabályos háromdimenziós test létezik. A Coulomb-törvény a fizikában két pontszerű elektromos töltés közti elektromos kölcsönhatásból származó erő nagyságát és irányát adja meg. Newton igazolta, hogy gömbszimmetrikus testek úgy modellezhetők, hogy pontszerű tömegnek tekintjük őket. A gravitációs erő egyetlen feltétele és oka a testek tömege. Coulomb-törvény

A Coulomb-törvény a fizikában két pontszerű elektromos töltés közti elektromos kölcsönhatásból származó erő nagyságát és irányát adja meg. A jelenségek leírásakor, azok egyszerűsítése céljából, a valós testek matematikai absztrakciójaként pontszerű részecskéket, ún. Az elektromos állapotú testek környezetében lévő vezetők is elektromos állapotba kerülnek. Az erő egyenlete:

Információ angolul: 

A hidrodinamikában a testek méretét a térfogatukkal adjuk meg. Kvadratikus test

Az algebrai számelméletben a kvadratikus testek a racionális test másodfokú bővítései. Mértani testek metszete, uniója és különbsége is mértani test. A testek elektromos tulajdonságáról már a miletoszi Thales is tudott. A töltött testek között fellépő erőhatást Coulomb-erőnek nevezzük. A töltött testek között fellépő erőhatást Coulomb-erőnek nevezzük. Elektromos mezőben levő töltésre erő hat (Coulomb erő), mely a töltött testet gyorsítja, a nem rögzített test elmozdul, így munkát végez. Ezek általánosításai az arkhimédészi testek, a velük duális Catalan-testek és a Johnson-testek. Testek fölött a két definíció ekvivalens. A szimmetria másik ismert megjelenési formáit alkotják a szabályos testek (más néven Platoni testek) és a féligszabályos testek, vagy Arkhimédeszi testek. Lényeges különbség a két dolog között, hogy a gravitáció minden testre hatással van, az elektromos tér pedig csak elektromosan töltött testek között jön létre, másrészt az erőhatás az elektromos töltések esetén taszító irányú is lehet (a gravitáció esetén csak vonzást ismerünk, taszítóerőt még nem sikerült kimutatni). P-testek (processzáló testek) és az exoszómák végzik. Az ezekbe a kategóriákba nem tartozó, de szabályos lapokkal határolt konvex testek a Johnson-testek. Arkhimédészi testek

Az arkhimédészi testek (Arkhimédész-féle poliéderek) sokszimmetriájú, félig szabályosnak is nevezett, konvex testek. Az összes nulla karakterisztikájú test tökéletes, és a véges testek is azok. A makroszkopikus testek elektromos töltést nyerhetnek például dörzsölés által, ez a dörzselektromosság. A testek pozitív töltését elektronhiány, negatív töltését elektrontöbblet okozza. Faraday koncepciója az áramvonalakról az elektromosan töltött testek és mágnesek viselkedéséből indult ki, láthatóvá téve az elektromos és mágneses tereket. Szabályos testek tétele

A szabályos testek tétele szerint pontosan öt szabályos háromdimenziós test létezik. A Coulomb-törvény a fizikában két pontszerű elektromos töltés közti elektromos kölcsönhatásból származó erő nagyságát és irányát adja meg. Newton igazolta, hogy gömbszimmetrikus testek úgy modellezhetők, hogy pontszerű tömegnek tekintjük őket. A gravitációs erő egyetlen feltétele és oka a testek tömege. Coulomb-törvény

A Coulomb-törvény a fizikában két pontszerű elektromos töltés közti elektromos kölcsönhatásból származó erő nagyságát és irányát adja meg. A jelenségek leírásakor, azok egyszerűsítése céljából, a valós testek matematikai absztrakciójaként pontszerű részecskéket, ún. Az elektromos állapotú testek környezetében lévő vezetők is elektromos állapotba kerülnek. Az erő egyenlete:

Információ angolul: 

A hidrodinamikában a testek méretét a térfogatukkal adjuk meg. Kvadratikus test

Az algebrai számelméletben a kvadratikus testek a racionális test másodfokú bővítései. Mértani testek metszete, uniója és különbsége is mértani test. A testek elektromos tulajdonságáról már a miletoszi Thales is tudott. A töltött testek között fellépő erőhatást Coulomb-erőnek nevezzük. A töltött testek között fellépő erőhatást Coulomb-erőnek nevezzük. Elektromos mezőben levő töltésre erő hat (Coulomb erő), mely a töltött testet gyorsítja, a nem rögzített test elmozdul, így munkát végez. Ezek általánosításai az arkhimédészi testek, a velük duális Catalan-testek és a Johnson-testek. Testek fölött a két definíció ekvivalens. A szimmetria másik ismert megjelenési formáit alkotják a szabályos testek (más néven Platoni testek) és a féligszabályos testek, vagy Arkhimédeszi testek. Lényeges különbség a két dolog között, hogy a gravitáció minden testre hatással van, az elektromos tér pedig csak elektromosan töltött testek között jön létre, másrészt az erőhatás az elektromos töltések esetén taszító irányú is lehet (a gravitáció esetén csak vonzást ismerünk, taszítóerőt még nem sikerült kimutatni). P-testek (processzáló testek) és az exoszómák végzik. Az ezekbe a kategóriákba nem tartozó, de szabályos lapokkal határolt konvex testek a Johnson-testek. Arkhimédészi testek

Az arkhimédészi testek (Arkhimédész-féle poliéderek) sokszimmetriájú, félig szabályosnak is nevezett, konvex testek. Az összes nulla karakterisztikájú test tökéletes, és a véges testek is azok. A makroszkopikus testek elektromos töltést nyerhetnek például dörzsölés által, ez a dörzselektromosság. A testek pozitív töltését elektronhiány, negatív töltését elektrontöbblet okozza. Faraday koncepciója az áramvonalakról az elektromosan töltött testek és mágnesek viselkedéséből indult ki, láthatóvá téve az elektromos és mágneses tereket. Szabályos testek tétele

A szabályos testek tétele szerint pontosan öt szabályos háromdimenziós test létezik. A Coulomb-törvény a fizikában két pontszerű elektromos töltés közti elektromos kölcsönhatásból származó erő nagyságát és irányát adja meg. Newton igazolta, hogy gömbszimmetrikus testek úgy modellezhetők, hogy pontszerű tömegnek tekintjük őket. A gravitációs erő egyetlen feltétele és oka a testek tömege. Coulomb-törvény

A Coulomb-törvény a fizikában két pontszerű elektromos töltés közti elektromos kölcsönhatásból származó erő nagyságát és irányát adja meg. A jelenségek leírásakor, azok egyszerűsítése céljából, a valós testek matematikai absztrakciójaként pontszerű részecskéket, ún. Az elektromos állapotú testek környezetében lévő vezetők is elektromos állapotba kerülnek. Az erő egyenlete:

Információ angolul: 

A hidrodinamikában a testek méretét a térfogatukkal adjuk meg. Kvadratikus test

Az algebrai számelméletben a kvadratikus testek a racionális test másodfokú bővítései. Mértani testek metszete, uniója és különbsége is mértani test. A testek elektromos tulajdonságáról már a miletoszi Thales is tudott. A töltött testek között fellépő erőhatást Coulomb-erőnek nevezzük. A töltött testek között fellépő erőhatást Coulomb-erőnek nevezzük. Elektromos mezőben levő töltésre erő hat (Coulomb erő), mely a töltött testet gyorsítja, a nem rögzített test elmozdul, így munkát végez. Ezek általánosításai az arkhimédészi testek, a velük duális Catalan-testek és a Johnson-testek. Testek fölött a két definíció ekvivalens. A szimmetria másik ismert megjelenési formáit alkotják a szabályos testek (más néven Platoni testek) és a féligszabályos testek, vagy Arkhimédeszi testek. Lényeges különbség a két dolog között, hogy a gravitáció minden testre hatással van, az elektromos tér pedig csak elektromosan töltött testek között jön létre, másrészt az erőhatás az elektromos töltések esetén taszító irányú is lehet (a gravitáció esetén csak vonzást ismerünk, taszítóerőt még nem sikerült kimutatni). P-testek (processzáló testek) és az exoszómák végzik. Az ezekbe a kategóriákba nem tartozó, de szabályos lapokkal határolt konvex testek a Johnson-testek. Arkhimédészi testek

Az arkhimédészi testek (Arkhimédész-féle poliéderek) sokszimmetriájú, félig szabályosnak is nevezett, konvex testek. Az összes nulla karakterisztikájú test tökéletes, és a véges testek is azok. A makroszkopikus testek elektromos töltést nyerhetnek például dörzsölés által, ez a dörzselektromosság.