Melyik esetben nem következhet be fémkiválás?
Cinket helyezünk vas(II)-szulfát-oldatba. Vasat helyezünk ezüst-nitrát-oldatba. Rezet helyezünk ezüst-nitrát-oldatba. Cinket helyezünk alumínium-szulfát-oldatba. Alumíniumot helyezünk réz(II)-szulfát-oldatba.
A B C D E
: – nitrozo-vas(II)-szulfát. Mohr-só

A Mohr-só (más néven vas(II)-ammónium-szulfát, ammónium-vas(II)-szulfát) egy szervetlen vegyület, a vas(II)-szulfát és az ammónium-szulfát kettős sója. Vas(II)-szulfát

A vas(II)-szulfát (FeSO, régi magyar nevén: kénsavas vasélecs) a vas kénsavval alkotott sója, szulfátja. A vas(II)-szulfát kénsavas oldatából állítható elő, ammónium-szulfát hozzáadásával. A vízmentes vas(II)-szulfát fehér színű por. A vas(II)-szulfát heptahidrátja valójában akvakomplexnek tekinthető. A keletkezett vas(II)-szulfát kilúgozással vonható ki. Vas(II)-szulfát hatására húsa és lemezei lassan kékeslilásan elszíneződnek. Vas(III)-szulfát keletkezik akkor is, ha vas(II)-szulfátot salétromsavval oxidálnak kénsav jelenlétében. Vas(III)-szulfát

A vas(III)-szulfát (Fe(SO)) a vas kénsavval alkotott sója, szulfátja. A Mohr-só kémiai tulajdonságai a vas(II)-szulfát tulajdonságaira emlékeztetnek. A folyamat során kén válik ki és a vas(III)-szulfát vas(II)-szulfáttá redukálódik. Vas-szulfát (egyértelműsítő lap)

A vas-szulfát a következő két kémiai vegyületet jelentheti: A természetben a vas(II)-szulfát heptahidrátja és monohidrátja található meg ásványként. Tiszta vas(II)-szulfát állítható elő, ha vasdrótot forrón kénsavban oldanak fel. A gyógyászatban a 0,5-2%-os vas(II)-szulfát oldatot orrvérzés csillapítására használják. Halálos adagja kutyáknál szájon át: 600mg vas(II)-szulfát 1 kg testsúlyra számítva. Az alumínium-szulfát, a alumínium-kálium-szulfát, az ammónium-szulfát, a réz-szulfát és a vas(III)-szulfát vizes oldata is savas kémhatású. Higany(II)-szulfát

A higany(II)-szulfát (HgSO) a higany egyik vegyülete. Nikkel(II)-szulfát

A nikkel(II)-szulfát a nikkel kénsavval alkotott sója. (Utóbbi esetben ilyenkor hosszabbítás, vagy újrajátszás következhet.) A vas(III)-oxid mesterségesen előállítható különböző vasvegyületek (vas(III)-hidroxid, vas-nitrát, vas-szulfát, vas-karbonát) izzításával. Ritka esetekben, amikor a szervezetben hosszú időn át halmozódik a vas, sziderózisnak nevezett vasmérgezés következhet be. Nagyon jól védi a rozsdásodástól a vas felületét, mert maga megy oldatba a vas helyett. hegesztés) miatt következhet be. A szűrőpapír közepére néhány cg-os ezüst-nitrát-kristálykát helyezünk, melyet 1 csepp vízzel megcseppentünk. Ezüst-nitrát-oldatba ammónia-oldatot csepegtetve barnás csapadék válik ki, majd az ammónia fölösleg miatt feloldódik. Csaknem valamennyi ismert argiria-esetben az ezüst vegyület alkotóelemeként szerepelt: ezüst-oxid, ezüst-nitrát vagy ezüst-klorid. Ezüst-nitrát

Az ezüst-nitrát (pokolkő) az ezüst salétromsavval alkotott sója. A tinta vizsgálatakor egy másik módszert, az ezüst-nitrátos vizsgálatot is felhasználták: néhány oldalát a naplónak ezüst-nitrát oldatba mártották, és a kloridok elhelyezkedését próbálták megállapítani. Olvasztott ezüst-nitrát (pokolkő) előállítására megolvasztják az ezüst-nitrát kristályait, és vékony rudakba öntik. Száradás után ezüst-nitrát oldattal kezelik s ennek eredményeképpen ezüst-klorid és némi szabad ezüst-nitrát kerül a rétegbe. Fél kémcsőnyi 0,1 mol/dm³ koncentrációjú ezüst-nitrát-oldatba cseppentsünk annyi 2 mol/dm³ koncentrációjú ammóniaoldatot, amennyitől a kezdetben kiváló sárgásbarna csapadék éppen feloldódik. Vegyük példaként az ezüst-nitrát oldat elektrolízisét, ezüst elektródokat felhasználva. Már szobahőmérsékleten redukálja az ezüst-nitrát oldatát. Az ezüst-nitrát oldatából fekete színű csapadékot, ezüst-peroxidot választ ki. (Utóbbi esetben ilyenkor hosszabbítás, vagy újrajátszás következhet.) Ezüst-nitrát és kálium-tiocianát reakciójával állítják elő. Az ezüst-klorid csapadékként válik le, ha az ezüst-nitrát oldatához sósavat adnak. hegesztés) miatt következhet be. Emiatt nem következhet be két elemi esemény, ezek diszjunktak. Tömény ezüst-nitrát oldattal (a kémcsövet lefedő szűrőpapíron megcseppentett ezüst-nitrát kristály közvetlen környékén) sárga színű ezüst-arzenid képződik, míg az arzén-hidrogén a hígabb ezüst-nitrátot fekete fémezüst kiválása közben redukálja. A mintaoldatot ismert koncentrációjú ezüst-nitrát oldattal titrálják meg. Papír, kollódium, ezüst-nitrát, urán-, stroncium-, kálium-, ólom-, ammónium-nitrát, kalcium-, kadmium-, ón-, lítium-klorid elsősorban. Elő lehet állítani ezüst-nitrát AgNO és nátrium-jodát reakciójával a reakcióban melléktermékként nátrium-nitrát keletkezik. Nem mindegy, hogy adott esetben melyik ászana alkalmas. Ekkor ezüst válik ki, a cink pedig oldatba kerül cink-klorid alakjában. Néhány esetben magnéziumot és vasat is tartalmaz. Jogtalan elsajátítás mindkét esetben csakis akkor következhet be, ha az elkövető a dolog átvételekor jóhiszemű volt. Mikor a réteg kissé megszikkadt, érzékenyítették ezüst-nitrát savanyított oldatával. A szűrőpapír közepére néhány cg-os ezüst-nitrát-kristálykát helyezünk, melyet 1 csepp vízzel megcseppentünk. Ezüst-nitrát-oldatba ammónia-oldatot csepegtetve barnás csapadék válik ki, majd az ammónia fölösleg miatt feloldódik. Csaknem valamennyi ismert argiria-esetben az ezüst vegyület alkotóelemeként szerepelt: ezüst-oxid, ezüst-nitrát vagy ezüst-klorid. Ezüst-nitrát

Az ezüst-nitrát (pokolkő) az ezüst salétromsavval alkotott sója. A tinta vizsgálatakor egy másik módszert, az ezüst-nitrátos vizsgálatot is felhasználták: néhány oldalát a naplónak ezüst-nitrát oldatba mártották, és a kloridok elhelyezkedését próbálták megállapítani. Olvasztott ezüst-nitrát (pokolkő) előállítására megolvasztják az ezüst-nitrát kristályait, és vékony rudakba öntik. Száradás után ezüst-nitrát oldattal kezelik s ennek eredményeképpen ezüst-klorid és némi szabad ezüst-nitrát kerül a rétegbe. Fél kémcsőnyi 0,1 mol/dm³ koncentrációjú ezüst-nitrát-oldatba cseppentsünk annyi 2 mol/dm³ koncentrációjú ammóniaoldatot, amennyitől a kezdetben kiváló sárgásbarna csapadék éppen feloldódik. Vegyük példaként az ezüst-nitrát oldat elektrolízisét, ezüst elektródokat felhasználva. Már szobahőmérsékleten redukálja az ezüst-nitrát oldatát. Az ezüst-nitrát oldatából fekete színű csapadékot, ezüst-peroxidot választ ki. (Utóbbi esetben ilyenkor hosszabbítás, vagy újrajátszás következhet.) Ezüst-nitrát és kálium-tiocianát reakciójával állítják elő. Az ezüst-klorid csapadékként válik le, ha az ezüst-nitrát oldatához sósavat adnak. hegesztés) miatt következhet be. Emiatt nem következhet be két elemi esemény, ezek diszjunktak. Tömény ezüst-nitrát oldattal (a kémcsövet lefedő szűrőpapíron megcseppentett ezüst-nitrát kristály közvetlen környékén) sárga színű ezüst-arzenid képződik, míg az arzén-hidrogén a hígabb ezüst-nitrátot fekete fémezüst kiválása közben redukálja. A mintaoldatot ismert koncentrációjú ezüst-nitrát oldattal titrálják meg. Papír, kollódium, ezüst-nitrát, urán-, stroncium-, kálium-, ólom-, ammónium-nitrát, kalcium-, kadmium-, ón-, lítium-klorid elsősorban. Elő lehet állítani ezüst-nitrát AgNO és nátrium-jodát reakciójával a reakcióban melléktermékként nátrium-nitrát keletkezik. Nem mindegy, hogy adott esetben melyik ászana alkalmas. Ekkor ezüst válik ki, a cink pedig oldatba kerül cink-klorid alakjában. Jogtalan elsajátítás mindkét esetben csakis akkor következhet be, ha az elkövető a dolog átvételekor jóhiszemű volt. Mikor a réteg kissé megszikkadt, érzékenyítették ezüst-nitrát savanyított oldatával. Az ammóniás ezüst-nitrát oldatot és a lúgos rézoldatokat redukálja. Az alumínium-szulfát, a alumínium-kálium-szulfát, az ammónium-szulfát, a réz-szulfát és a vas(III)-szulfát vizes oldata is savas kémhatású. Alumínium-nátrium-szulfát

Az alumínium-nátrium-szulfát (vagy E521) egy szervetlen vegyület, egy timsó. Alumínium-szulfát

Az alumínium-szulfát (Al(SO) vagy AlOS) egy széles körben használt vegyület, az alumínium kénsavval alkotott sója. Alumínium-ammónium-szulfát

Az alumínium-ammónium-szulfát (E523) egy szervetlen vegyület, a timsók közé tartozik. Alumínium-kálium-szulfát

Az alumínium-kálium-szulfátot (E522) az alumínium-szulfátból állítják elő. Az alumínium-hidroxidot alumínium-szulfát és nátrium-hidroxid segítségével állítják elő. A legismertebb timsó a kálium-alumínium-timsó vagy kálium-alumínium-szulfát (KAl(SO)·12HO). Alunit

Az alunit (névváltozata: timsókő) kálium-alumínium-szulfát, a II. (Utóbbi esetben ilyenkor hosszabbítás, vagy újrajátszás következhet.) hegesztés) miatt következhet be. Emiatt nem következhet be két elemi esemény, ezek diszjunktak. Nem mindegy, hogy adott esetben melyik ászana alkalmas. Jogtalan elsajátítás mindkét esetben csakis akkor következhet be, ha az elkövető a dolog átvételekor jóhiszemű volt. Az alumínium-szulfát nagyon ritkán anhidrát formában is előfordul a millosevichit nevű ásványként. Magas hőmérsékleten az alumínium-ammónium-szulfát szolgáltatja a sütőpor működéséhez szükséges savas kémhatást. Ilyenkor a gyulladás kiújulása következhet be. Túladagolás esetén azonban bélelzáródás következhet be. Timsó

A timsó egyrészt egy konkrét vegyületet, a kálium-alumínium-timsót (alumínium-kálium-szulfát), másrészt a szervetlen vegyületek egy csoportját jelenti. Az olvadékot ezután vízzel gyorsan lehűtik, majd tömény kénsav jelenlétében újrahevítik 250-300 °C-ra; melynek eredményeképpen berillium-szulfát és alumínium-szulfát keletkezik. Az AP szerint katonai puccs következhet be. A kalcium-szulfát és az ezüst-szulfát nehezen oldódik, a stroncium-szulfát, a bárium-szulfát, a higany-szulfát és az ólom-szulfát gyakorlatilag nem oldódik vízben. Megjegyezhető, hogy vákuumdesztilláció esetében nem használunk minden esetben forrkövet, azonban üvegcsövet helyezünk a lombikba, mely a légkörre nyitott. Nem feltétlenül direkt módon teszi ezt, hanem a társadalmi státusz miatt következhet be. A tapasztalati képlet nem minden esetben adja meg, melyik vegyületről van szó. Ez bizonyos kóros körülmények között be is következhet. Réz-szulfát

A réz-szulfát (vagy réz(II)-szulfát, rézgálic, INN: copper sulfate) a réz egyik leggyakoribb vegyülete. Réz(II)-szulfát oldatához (Fehling I.) A réz(II) erős savval alkotott sói (nitrát, szulfát, stb.) Előállítható réz(II)-szulfát oldatából is, kálium-cianid-oldat hozzáöntésével. A réz-szulfát anhidrát, a réz-szulfát pentahidrát egyik rokon vegyülete, mivel csak annyiban különböznek, hogy a réz-szulfát anhidrát nem köt meg egyetlen vízmolekulát sem. Az ekkor képződő terméket metanollal, majd vízmentes réz(II)-szulfát jelenlétében acetonnal reagáltatják. Míg a réz-szulfát pentahidrát színe kék, addig a réz-szulfát anhidrát színtelen, fehér (a cukorra hasonlít). A kalkantit a réz-szulfát pentahidrátja. Réz-szulfát pentahidrát

A réz-szulfát pentahidrát a réz (vegyjele: Cu) kénsavval való reakciójából kilépő termék, amely mikor kikristályosodik, 5 vízmolekulát köt meg. Az alumínium-szulfát, a alumínium-kálium-szulfát, az ammónium-szulfát, a réz-szulfát és a vas(III)-szulfát vizes oldata is savas kémhatású. A réz-szulfát pentahidrát képlete CuSO x 5HO. : réz-szulfát reakciójával:

A CuI azonnal felbomlik réz(I)-jodiddá és elemi jóddá. A Daniell-elem elektródjai ugyanazok, mint amiket a Volta-elemben alkalmaznak, azzal a különbséggel, hogy a cinkből (Zn) készített elektród hígított kénsavban, azaz cink-szulfát (ZnSO) oldatba, míg a réz elektród rézgálic (CuSO) oldatba merül, egymástól független üvegedényben. Higany(II)-szulfát

A higany(II)-szulfát (HgSO) a higany egyik vegyülete. Nikkel(II)-szulfát

A nikkel(II)-szulfát a nikkel kénsavval alkotott sója. Ezen reakciók katalizátoraként a rezet főként réz-szulfát és rézpor formájában alkalmazzák, de ródium(II)-acetát is használható. (Utóbbi esetben ilyenkor hosszabbítás, vagy újrajátszás következhet.) Ugyanakkor biztosította az ország réz-szulfát ellátásának jelentős részét is. : – nitrozo-vas(II)-szulfát. Mohr-só

A Mohr-só (más néven vas(II)-ammónium-szulfát, ammónium-vas(II)-szulfát) egy szervetlen vegyület, a vas(II)-szulfát és az ammónium-szulfát kettős sója. Állományokban kasugamicin, réz-szulfát és réz-hidroxid hatóanyagú szerekkel mérsékelhető a terjedés, illetve megelőzhető a bogyófertőzés. hegesztés) miatt következhet be. Emiatt nem következhet be két elemi esemény, ezek diszjunktak. Nem mindegy, hogy adott esetben melyik ászana alkalmas. A réz(II)-acetátot iparilag réz(II)-hidroxid vagy réz(II)-karbonát ecetsavban való hevítésével állítják elő.