Ha egy tökéletesen versenyző vállalat költségei és az adott piaci ár viszonyát a rövid távú termelés optimumában AVC < P < AC összefüggés jellemzi, akkor az alábbi állítások közül melyik nem igaz a vállalatra?
A vállalat negatív profitot realizál. A vállalat csak a változó költségeit tudja teljes mértékben fedezni. A vállalatnak csak a termelés fix költségei térülnek meg teljes mértékben. A vállalat vesztesége kisebb, mint a fix költsége.
A B C D
Egy interim menedzser gyorsabban realizál értéket a vállalat számára. Egy jószágot kibocsátó vállalat esetén, ha a jószág ára az átlagköltségnél nagyobb, akkor a vállalat profitja pozitív, ha azzal egyenlő, akkor 0, ha pedig kisebb, akkor negatív lesz; utóbbi esetben a vállalat hosszú távon kilép az iparágból. Amennyiben a piaci ár olyan alacsony, hogy a változó költségek fedezésére sincs mód, a vállalat optimális döntése a termelés leállítása. Mivel a tökéletes versenyző vállalat számára a piaci ár adottság (a reziduális kereslet végtelenül rugalmas), ezért a határbevétel konstans, megegyezik a piaci árral (lásd az ábrát). Lerner-index

A Lerner-index (más néven ár–költség rés) egy vállalat piaci erejének mutatószáma. Versenyző vállalat esetén az outputár adottság, amit a vállalat nem képes befolyásolni. Általánosabban megfogalmazva, ha adott logikailag összefüggő állítások egy halmaza, és minden szavazó egy logikailag konzisztens véleményt formál arról, hogy melyik igaz és melyik hamis, akkor az egyes állításokról való többségi szavazással kapott vélemény már nem feltétlenül lesz konzisztens. Ilyenek például a vállalat fűtési költségei. E pont „alatt” a vállalat kínálata 0 (hiszen nem termel), a pont „felett” a vállalat kínálata (tökéletesen versenyző piacon) a határköltség-görbével (MC) egyezik meg. Ha a munkaerőpiac keresleti oldalán lévő vállalat(ok) nem árelfogadó(k), akkor nem egy konstans bérszinttel, hanem a növekvő piaci munkakínálati függvénnyel szembesül(nek). Vizsgáljuk meg a versenyző vállalat döntési problémáját egy output (amelynek az ára "P") és "k" input esetén, hosszú távon. A piaci kínálat valamely jószág piacán jelen lévő összes vállalat és személy kínálata az adott jószágból. módosította állami vállalatra, ezzel lett a hivatalos neve "Zeneműkiadó Vállalat". Egy éven belül az a fiú, amelyik a legnagyobb profitot csinálja, azé lesz a vállalat. Árfolyam-nyereség arány

Az árfolyam-nyereség arány (vagy ár-nyereség arány, ár-nyereség ráta) a részvények kereskedelmében használt mutató, amelynek alapján összehasonlítható, hogy egy adott vállalat részvényének a piaci ára milyen mértékben drága az egy részvényre jutó nyereséghez mérve. Fedezeti pont

A fedezeti pont a mikroökonómia fogalomtárában az az ár-mennyiség kombináció, amely mellett a vizsgált vállalat profitja rövid és hosszú távon éppen zérus, vagyis az optimális döntés meghozatala után bevételeivel a vállalat a termelés során felmerülő minden költségét éppen fedezni tudja. Üzembezárási pont

Az üzembezárási pont (üzemszüneti pont) a mikroökonómia fogalomtárában rövidtávon az az optimális ár-mennyiség kombináció, amely mellett egy vállalat közömbös a termelés folyatatása és „üzemének bezárása” (vagyis a termelés beszüntetése) között. 2011-ben a vállalat 7,8 milliárd dollár profitot termelt. Ha ezt nem teszi a vállalat rövid időn belül komoly versenyhátrányba kerülhet! A vállalat energiaköltséget takarít meg és javítja energiafelhasználását, csökkenti az emelkedő energiaköltségek vállalatra gyakorolt hatását. Piaci kapitalizáció

A piaci kapitalizáció egy vállalat pillanatnyi - az összes befektető által meghatározott - számszerűsített értékét jelenti. A kevesebb szereplős, nem tökéletesen versenyző piacformák (mono-, ill. oligopólium) esetén azonban a vállalat a saját termelési döntésével módosítja a piaci árat is, így számára a határbevétel nem konstans, hanem a kibocsátás függvénye. A Stackelberg-duopólium jellemzői:

Jelöljük a két vállalat által kínált jószág keresleti függvényét formula_1-vel ("p" a piaci ár); a vezető, illetve a követő vállalat kibocsátását "y"-vel, illetve "y"-val; összköltség-függvényeiket pedig formula_2-vel és formula_3-val. A további összefüggéseket csak az 1. vállalatra vezetjük le; mivel a két vállalat közül egyik sincs „kitüntetett” szerepben, ezért természetesen ugyanezek vonatkoznak a 2. vállalatra is, csak más jelölésekkel. Egy vállalat akkor karcsú, azaz lean, ha folyamatait és munkamódszereit megszabadítja a veszteségektől. Amennyiben a piaci ár olyan alacsony, hogy a változó költségek fedezésére sincs mód, a vállalat optimális döntése a termelés leállítása. Fedezeti pont

A fedezeti pont a mikroökonómia fogalomtárában az az ár-mennyiség kombináció, amely mellett a vizsgált vállalat profitja rövid és hosszú távon éppen zérus, vagyis az optimális döntés meghozatala után bevételeivel a vállalat a termelés során felmerülő minden költségét éppen fedezni tudja. Mivel a tökéletes versenyző vállalat számára a piaci ár adottság (a reziduális kereslet végtelenül rugalmas), ezért a határbevétel konstans, megegyezik a piaci árral (lásd az ábrát). Az autópálya megépítésének költségeit a vállalat a Mosonmagyaróvár mellett felépített díjfizető kapuknál beszedett útdíjból kívánta fedezni. Árfolyam-nyereség arány

Az árfolyam-nyereség arány (vagy ár-nyereség arány, ár-nyereség ráta) a részvények kereskedelmében használt mutató, amelynek alapján összehasonlítható, hogy egy adott vállalat részvényének a piaci ára milyen mértékben drága az egy részvényre jutó nyereséghez mérve. Lerner-index

A Lerner-index (más néven ár–költség rés) egy vállalat piaci erejének mutatószáma. Versenyző vállalat esetén az outputár adottság, amit a vállalat nem képes befolyásolni. A további összefüggéseket csak az 1. vállalatra vezetjük le; mivel a két vállalat közül egyik sincs „kitüntetett” szerepben, ezért természetesen ugyanezek vonatkoznak a 2. vállalatra is, csak más jelölésekkel. Változó költség

Változó költségnek (variable cost) hívja a mikroökonómiai termeléselmélet és a vállalatgazdaságtan egy vállalat azon költségeit, amelyek függnek a kibocsátástól. Ha 

ahol "Z" egy standard normális eloszlású valószínűségi változó, akkor

Az összefüggés igaz függetlenül attól, hogy a függvény logaritmikus vagy exponenciális. Általánosabban megfogalmazva, ha adott logikailag összefüggő állítások egy halmaza, és minden szavazó egy logikailag konzisztens véleményt formál arról, hogy melyik igaz és melyik hamis, akkor az egyes állításokról való többségi szavazással kapott vélemény már nem feltétlenül lesz konzisztens. Egy jószágot kibocsátó vállalat esetén, ha a jószág ára az átlagköltségnél nagyobb, akkor a vállalat profitja pozitív, ha azzal egyenlő, akkor 0, ha pedig kisebb, akkor negatív lesz; utóbbi esetben a vállalat hosszú távon kilép az iparágból. Számos kihívása ellenére a glokalizáció sok előnnyel járhat az alkalmazó vállalat számára, a nagyobb piaci elérés csak egy ezek közül. Ilyenek például a vállalat fűtési költségei. E pont „alatt” a vállalat kínálata 0 (hiszen nem termel), a pont „felett” a vállalat kínálata (tökéletesen versenyző piacon) a határköltség-görbével (MC) egyezik meg. Egy szám akkor és csak akkor B-sima, ha p-sima, ahol p a B-nél nem nagyobb prímszámok közül a legnagyobb. Ha a munkaerőpiac keresleti oldalán lévő vállalat(ok) nem árelfogadó(k), akkor nem egy konstans bérszinttel, hanem a növekvő piaci munkakínálati függvénnyel szembesül(nek). Vizsgáljuk meg a versenyző vállalat döntési problémáját egy output (amelynek az ára "P") és "k" input esetén, hosszú távon. Ha viszont a kereslet függőleges (tökéletesen rugalmatlan) vagy a kínálat vízszintes (tökéletesen rugalmas), akkor az ár "t"-vel nő, azaz az eladók képesek az adó teljes összegének áthárítására. A piaci kínálat valamely jószág piacán jelen lévő összes vállalat és személy kínálata az adott jószágból. módosította állami vállalatra, ezzel lett a hivatalos neve "Zeneműkiadó Vállalat". Üzembezárási pont

Az üzembezárási pont (üzemszüneti pont) a mikroökonómia fogalomtárában rövidtávon az az optimális ár-mennyiség kombináció, amely mellett egy vállalat közömbös a termelés folyatatása és „üzemének bezárása” (vagyis a termelés beszüntetése) között. Ha ezt nem teszi a vállalat rövid időn belül komoly versenyhátrányba kerülhet! A vállalat energiaköltséget takarít meg és javítja energiafelhasználását, csökkenti az emelkedő energiaköltségek vállalatra gyakorolt hatását. A termelési tényezők árai a vállalat költségeit befolyásolják. Amennyiben a piaci ár olyan alacsony, hogy a változó költségek fedezésére sincs mód, a vállalat optimális döntése a termelés leállítása. Ilyenek például a vállalat fűtési költségei. A termelés az utóbbi években főleg finanszírozási okokból - a több ezer négyzetméter, feleslegessé vált épület fenntartási költségei miatt - csökkent. Ahhoz, hogy kiszámíthassuk, mennyi idő alatt térülnek meg a hőszigetelés költségei, több tényezőt is figyelembe kell venni. Üzembezárási pont

Az üzembezárási pont (üzemszüneti pont) a mikroökonómia fogalomtárában rövidtávon az az optimális ár-mennyiség kombináció, amely mellett egy vállalat közömbös a termelés folyatatása és „üzemének bezárása” (vagyis a termelés beszüntetése) között. A leállás hivatalos indoka az volt, hogy a bánya kimerülőben van, s a nagy mennyiségű bányavíz kiszivattyúzásának magas költségei miatt a termelés már nem kifizetődő. Még gyapottermesztéssel is próbálkoztak, azonban ezzel felhagytak, mivel túl magasak voltak a termelés költségei, a terméshozam pedig alacsony volt. Ellenkező esetben az opera költségei nem térültek meg. - termelés átállás költsége

- átállási selejtek költségei

- ellenőrzés költsége

- anyagkezelés, mozgatás és szállítás költségei

f) Rendelés feldolgozási költségek és információs rendszer költségei

- rendelés beérkezés költsége

- rendelés továbbítás költsége

- kezelési költségek

- belső és külső kommunikációs költségek

Egyes területeken a költségek csökkentése más területeken a költségek növekedését eredményezheti. Az üzem felújítási költségei azonban nem térültek meg a bevételekből. Általánosabban megfogalmazva, ha adott logikailag összefüggő állítások egy halmaza, és minden szavazó egy logikailag konzisztens véleményt formál arról, hogy melyik igaz és melyik hamis, akkor az egyes állításokról való többségi szavazással kapott vélemény már nem feltétlenül lesz konzisztens. Jó példa erre egy üzemcsarnok kivilágítása: ha a csarnokban nem folyik termelés, akkor ott nincs szükség világításra, ha viszont már van termelés, akkor ugyanannyit kell világítani, függetlenül a kibocsátás mértékétől. Egyre több bizonyíték mutatott arra, hogy a projekt költségei sosem térülnek meg, ennek ellenére mindkét kormány további dollármilliárdokat ölt bele. Egy szám akkor és csak akkor B-sima, ha p-sima, ahol p a B-nél nem nagyobb prímszámok közül a legnagyobb. Emiatt a kapitalizmus fő ellentmondásának a termelés és a piac viszonyát tekintette. Gazdasági életét a nehézipari és a hadiipari termelés túlsúlya jellemzi. Így a termelés csak decemberben indulhatott meg. Mivel a tökéletes versenyző vállalat számára a piaci ár adottság (a reziduális kereslet végtelenül rugalmas), ezért a határbevétel konstans, megegyezik a piaci árral (lásd az ábrát). Ha viszont a kereslet függőleges (tökéletesen rugalmatlan) vagy a kínálat vízszintes (tökéletesen rugalmas), akkor az ár "t"-vel nő, azaz az eladók képesek az adó teljes összegének áthárítására. A mezőgazdasági termelés az országos termelés 3%-a. Ezeknél a vonóknál az ipari termelés miatti kedvezőbb ár már nem jelentkezik a kézi megmunkálás nehézségei miatt. Árfolyam-nyereség arány

Az árfolyam-nyereség arány (vagy ár-nyereség arány, ár-nyereség ráta) a részvények kereskedelmében használt mutató, amelynek alapján összehasonlítható, hogy egy adott vállalat részvényének a piaci ára milyen mértékben drága az egy részvényre jutó nyereséghez mérve. Az ingatlan adásvételi szerződéssel kapcsolatos költségek közül az eladót terhelik a tehermentesítés költségei. Az üzemeltetési költségei (üzemanyag és karbantartási költségek) 40%-kal kisebbek, mint PSZ–90A üzemeltetési költségei. Marshall szerint ehhez az szükséges, hogy az átlagos termelési feltételekkel működő vállalat termelési költségei szabályozzák a piaci árat, amit ő a reprezentatív cég fogalmának bevezetésével igyekszik bizonyítani. Mivel a vállalat racionális döntéshozó, a minimális költségű inputkombinációkat fogja előnyben részesíteni: ha egy tényezőkombináció adott output mellett nem minimális költségű, akkor az inputok mennyiségének megváltoztatásával elérhető egy újabb kombináció, aminek kisebb a költsége, mint az előbbinek. Amennyiben a piaci ár olyan alacsony, hogy a változó költségek fedezésére sincs mód, a vállalat optimális döntése a termelés leállítása. Mivel a tökéletes versenyző vállalat számára a piaci ár adottság (a reziduális kereslet végtelenül rugalmas), ezért a határbevétel konstans, megegyezik a piaci árral (lásd az ábrát). Egy jószágot kibocsátó vállalat esetén, ha a jószág ára az átlagköltségnél nagyobb, akkor a vállalat profitja pozitív, ha azzal egyenlő, akkor 0, ha pedig kisebb, akkor negatív lesz; utóbbi esetben a vállalat hosszú távon kilép az iparágból. Lerner-index

A Lerner-index (más néven ár–költség rés) egy vállalat piaci erejének mutatószáma. Versenyző vállalat esetén az outputár adottság, amit a vállalat nem képes befolyásolni. Általánosabban megfogalmazva, ha adott logikailag összefüggő állítások egy halmaza, és minden szavazó egy logikailag konzisztens véleményt formál arról, hogy melyik igaz és melyik hamis, akkor az egyes állításokról való többségi szavazással kapott vélemény már nem feltétlenül lesz konzisztens. Ugyanis, ha p kisebb lenne, mint egy, akkor nem teljesülhetne a háromszög-egyenlőtlenség. Ez az összefüggés akkor igaz, ha a nukleofil mennyisége jóval nagyobb, mint a karbokation köztiterméké. Ilyenek például a vállalat fűtési költségei. Piaci viszonyok között az ingatlan értéke és költsége között nincs közvetlen összefüggés. E pont „alatt” a vállalat kínálata 0 (hiszen nem termel), a pont „felett” a vállalat kínálata (tökéletesen versenyző piacon) a határköltség-görbével (MC) egyezik meg. A vállalat piaci kapitalizációja több mint 7 milliárd forint. Ha a munkaerőpiac keresleti oldalán lévő vállalat(ok) nem árelfogadó(k), akkor nem egy konstans bérszinttel, hanem a növekvő piaci munkakínálati függvénnyel szembesül(nek). Vizsgáljuk meg a versenyző vállalat döntési problémáját egy output (amelynek az ára "P") és "k" input esetén, hosszú távon. A piaci kínálat valamely jószág piacán jelen lévő összes vállalat és személy kínálata az adott jószágból. módosította állami vállalatra, ezzel lett a hivatalos neve "Zeneműkiadó Vállalat". Fedezeti pont

A fedezeti pont a mikroökonómia fogalomtárában az az ár-mennyiség kombináció, amely mellett a vizsgált vállalat profitja rövid és hosszú távon éppen zérus, vagyis az optimális döntés meghozatala után bevételeivel a vállalat a termelés során felmerülő minden költségét éppen fedezni tudja. Ilyen helyzet akkor állhat elő, ha a piac mérete "relatíve" kicsi egy vállalat hatékony méretéhez képest, például a magas fix költségek következtében. Ha a kibocsátott jószág piaca nem versenyzői piac, akkor "P" valamilyen függvénye lesz "y"-nak; ha pedig az "i"-edik tényező piacán a vállalat mint vevő befolyásolhatja az árat, akkor "w" válik "x" függvényévé. Árfolyam-nyereség arány

Az árfolyam-nyereség arány (vagy ár-nyereség arány, ár-nyereség ráta) a részvények kereskedelmében használt mutató, amelynek alapján összehasonlítható, hogy egy adott vállalat részvényének a piaci ára milyen mértékben drága az egy részvényre jutó nyereséghez mérve. Üzembezárási pont

Az üzembezárási pont (üzemszüneti pont) a mikroökonómia fogalomtárában rövidtávon az az optimális ár-mennyiség kombináció, amely mellett egy vállalat közömbös a termelés folyatatása és „üzemének bezárása” (vagyis a termelés beszüntetése) között. Például a mikroökonómiai termeléselméletben egy vállalat akkor alkalmaz egy új munkavállalót, ha az utolsó munkaórájából származó bevétel (a határbevétel) magasabb, mint az erre jutó, a vállalat által viselt költség (a határköltség). Ha ezt nem teszi a vállalat rövid időn belül komoly versenyhátrányba kerülhet! A vállalat energiaköltséget takarít meg és javítja energiafelhasználását, csökkenti az emelkedő energiaköltségek vállalatra gyakorolt hatását.