Ha a nitrogén-atommagot 14 7 N neutronokkal bombázzuk, akkor egy gyors neutron kilökhet egy protont a magból úgy, hogy a neutron a proton helyére lép. Milyen atommagot kapunk ekkor?
14 8 O 14 6 C 14 7 N
A B C
Nukleon

A nukleon az atommagot alkotó részecskék: a neutron és a proton közös neve. Az atommagot alkotó proton és a neutron nem elemi részecskék, hanem még kisebb részecskékből állnak. Ez annyira felpaprikázta Szilárdot, hogy kigondolt egy olyan berendezést, amely úgy bombázza neutronokkal az atommagot, hogy több energiát szabadít fel belőle, mint amennyit maga a neutron hordoz. Ez közelítőleg egy proton, vagy egy neutron tömege. proton, neutron, mezon). Ha a proton és a neutron közötti tömegkülönbség kisebb lenne, akkor a neutron felezési ideje hosszabb lenne, vagyis az összes proton He-4 maggá alakult volna. A proton töltött, a neutron nem. A kétnukleon-rendszerek, mint a deuteron vagy a proton-proton és neutron-neutron szórás ideálisak az "NN" erő vizsgálatához. Egy szabad proton tömege 1,00727 u (atomi tömegegység), tehát 1 mol proton tömege 1,00727 g. Hasonlóan 1 mol neutron tömege körülbelül 1,00866 g. Ha 6 mol proton és 6 mol neutron tömegét összeadjuk, 12,09558 g-ot kapunk (ha az elektronokat is beleszámolnánk, egy kicsivel még nagyobb számot kapnánk). (Arányaiban, ha egy atommagot porszemnek képzelnénk el, akkor az egész atom futballstadion méretű lenne.) Úgy gondolják, hogy ez az izotóp - a hélium-6-hoz hasonlóan - egy hélium-4 magból és az azt körülvevő neutron „haló”-ból áll (a He esetén ezt két, a He-nél négy neutron alkotja). Az elektron, proton és neutron esetén kézenfekvő a helyzet. A Ni atommagjában 28 proton és 28 neutron van. 1934-ben egy kísérlet kimutatta, hogy ha a természetes Bi-t neutronokkal bombázzuk, béta-bomlással Po izotóppá alakul. A nukleonok az atommag alkotórészei, a proton ill. a neutron. Gyors neutron-detektorok: leginkább alkalmasabb eszközök a szerves kristály-, plasztik-, folyadékszcintillátorok.Ezekben a szcintillátorokban sok hidrogén (proton) található. Ha elég nagy mennyiségű van egyben, akkor valószínű, hogy a neutron egy magba ütközik és beindul a láncreakció. Ma még kevéssé elterjedt a proton-neutron-, pi-mezon-kezelés. A proton például két "u" és egy "d" kvarkból áll, a neutron
két "d" és egy "u" kvarkból. A proton például két "u" és egy "d"-kvarkból áll, a neutron
két "d" és egy "u"-kvarkból. Ez okozza a radioaktív bomlások közül a béta-bomlást: a szabad neutron bomlását, valamint egyes atomokban a proton illetve neutron bomlását. A lítium-11 atommagjáról úgy tartják, hogy nukleonudvarral (halo) rendelkezik, a magot 3 proton és 8 neutron alkotja, mely utóbbiak közül 2 nukleonudvart alkot. Az oxigén-18 legnagyobb részben akkor keletkezik, amikor a CNO-ciklusban létrejött N befogja a He atommagot. 3 millió hélium atommagot (alfa részecskét) érzékeltek, antihélium atommagot viszont nem sikerült észlelni. 23 magizomerje (melyek atommagjában egy vagy több nukleon – proton vagy neutron – gerjesztett állapotban van) ismeretes. Nukleon

A nukleon az atommagot alkotó részecskék: a neutron és a proton közös neve. Az atommagot alkotó proton és a neutron nem elemi részecskék, hanem még kisebb részecskékből állnak. Ez annyira felpaprikázta Szilárdot, hogy kigondolt egy olyan berendezést, amely úgy bombázza neutronokkal az atommagot, hogy több energiát szabadít fel belőle, mint amennyit maga a neutron hordoz. Ez közelítőleg egy proton, vagy egy neutron tömege. Egy szabad proton tömege 1,00727 u (atomi tömegegység), tehát 1 mol proton tömege 1,00727 g. Hasonlóan 1 mol neutron tömege körülbelül 1,00866 g. Ha 6 mol proton és 6 mol neutron tömegét összeadjuk, 12,09558 g-ot kapunk (ha az elektronokat is beleszámolnánk, egy kicsivel még nagyobb számot kapnánk). proton, neutron, mezon). Ha a proton és a neutron közötti tömegkülönbség kisebb lenne, akkor a neutron felezési ideje hosszabb lenne, vagyis az összes proton He-4 maggá alakult volna. A proton töltött, a neutron nem. Úgy gondolják, hogy ez az izotóp - a hélium-6-hoz hasonlóan - egy hélium-4 magból és az azt körülvevő neutron „haló”-ból áll (a He esetén ezt két, a He-nél négy neutron alkotja). A kétnukleon-rendszerek, mint a deuteron vagy a proton-proton és neutron-neutron szórás ideálisak az "NN" erő vizsgálatához. (Arányaiban, ha egy atommagot porszemnek képzelnénk el, akkor az egész atom futballstadion méretű lenne.) Az elektron, proton és neutron esetén kézenfekvő a helyzet. A Ni atommagjában 28 proton és 28 neutron van. 1934-ben egy kísérlet kimutatta, hogy ha a természetes Bi-t neutronokkal bombázzuk, béta-bomlással Po izotóppá alakul. A nukleonok az atommag alkotórészei, a proton ill. a neutron. Gyors neutron-detektorok: leginkább alkalmasabb eszközök a szerves kristály-, plasztik-, folyadékszcintillátorok.Ezekben a szcintillátorokban sok hidrogén (proton) található. Ha elég nagy mennyiségű van egyben, akkor valószínű, hogy a neutron egy magba ütközik és beindul a láncreakció. Ma még kevéssé elterjedt a proton-neutron-, pi-mezon-kezelés. A proton például két "u" és egy "d" kvarkból áll, a neutron
két "d" és egy "u" kvarkból. A proton például két "u" és egy "d"-kvarkból áll, a neutron
két "d" és egy "u"-kvarkból. Ez okozza a radioaktív bomlások közül a béta-bomlást: a szabad neutron bomlását, valamint egyes atomokban a proton illetve neutron bomlását. Az oxigén-18 legnagyobb részben akkor keletkezik, amikor a CNO-ciklusban létrejött N befogja a He atommagot. 3 millió hélium atommagot (alfa részecskét) érzékeltek, antihélium atommagot viszont nem sikerült észlelni. 23 magizomerje (melyek atommagjában egy vagy több nukleon – proton vagy neutron – gerjesztett állapotban van) ismeretes. Eközben felszabadul 1-3 gyors neutron is. Nukleon

A nukleon az atommagot alkotó részecskék: a neutron és a proton közös neve. Az atommagot alkotó proton és a neutron nem elemi részecskék, hanem még kisebb részecskékből állnak. Ez annyira felpaprikázta Szilárdot, hogy kigondolt egy olyan berendezést, amely úgy bombázza neutronokkal az atommagot, hogy több energiát szabadít fel belőle, mint amennyit maga a neutron hordoz. Ez közelítőleg egy proton, vagy egy neutron tömege. proton, neutron, mezon). Ha a proton és a neutron közötti tömegkülönbség kisebb lenne, akkor a neutron felezési ideje hosszabb lenne, vagyis az összes proton He-4 maggá alakult volna. A proton töltött, a neutron nem. Ha "n" = 14 = 2 × 7, akkor a redukált maradékosztályok {1, 3, 5, 9, 11, 13}; számuk . Az oxigén-18 legnagyobb részben akkor keletkezik, amikor a CNO-ciklusban létrejött N befogja a He atommagot. A kétnukleon-rendszerek, mint a deuteron vagy a proton-proton és neutron-neutron szórás ideálisak az "NN" erő vizsgálatához. Egy szabad proton tömege 1,00727 u (atomi tömegegység), tehát 1 mol proton tömege 1,00727 g. Hasonlóan 1 mol neutron tömege körülbelül 1,00866 g. Ha 6 mol proton és 6 mol neutron tömegét összeadjuk, 12,09558 g-ot kapunk (ha az elektronokat is beleszámolnánk, egy kicsivel még nagyobb számot kapnánk). (Arányaiban, ha egy atommagot porszemnek képzelnénk el, akkor az egész atom futballstadion méretű lenne.) Ha ugyanis egy "n+1" lóból álló ménesből kiveszünk egy lovat, akkor egy "n" lóból álló ménest kapunk. Ha egy N mintából álló sorozatot szimmetrikussá teszünk úgy, hogy a mintákat csökkenő index szerint megismételjük, akkor egy páros függvényt kapunk. Úgy gondolják, hogy ez az izotóp - a hélium-6-hoz hasonlóan - egy hélium-4 magból és az azt körülvevő neutron „haló”-ból áll (a He esetén ezt két, a He-nél négy neutron alkotja). Az elektron, proton és neutron esetén kézenfekvő a helyzet. A Ni atommagjában 28 proton és 28 neutron van. Ha egy magban kötött neutron bomlik el, akkor a keletkező atom neutronszáma ("N") eggyel csökken, a rendszáma (vagyis a "Z" protonszáma) eggyel növekszik, tömegszáma (vagyis az "A"="N"+"Z" nukleonszáma) tehát változatlan marad. 1934-ben egy kísérlet kimutatta, hogy ha a természetes Bi-t neutronokkal bombázzuk, béta-bomlással Po izotóppá alakul. A nukleonok az atommag alkotórészei, a proton ill. a neutron. Gyors neutron-detektorok: leginkább alkalmasabb eszközök a szerves kristály-, plasztik-, folyadékszcintillátorok.Ezekben a szcintillátorokban sok hidrogén (proton) található. Ha elég nagy mennyiségű van egyben, akkor valószínű, hogy a neutron egy magba ütközik és beindul a láncreakció. Ma még kevéssé elterjedt a proton-neutron-, pi-mezon-kezelés. A proton például két "u" és egy "d" kvarkból áll, a neutron
két "d" és egy "u" kvarkból. A proton például két "u" és egy "d"-kvarkból áll, a neutron
két "d" és egy "u"-kvarkból.