Melyik állítás igaz?
A molekularácsos anyagok szobahőmérsékleten és légköri nyomáson mindig gáz-halmazállapotúak. A molekularácsot kovalens kötés tartja össze. Az oxigén mindkét allotróp módosulata molekularácsban kristályosodik. Csak elemek kristályosodnak molekularácsban. A molekularácsos anyagok olvadás- és forráspontja magas.
A B C D E
Az anyagok a kritikus hőmérséklet alatt gőz, afelett gáz halmazállapotúak. Ezért a molekularácsos szerkezetű anyagok (elemek és vegyületek) alacsony olvadás- és forráspontúak: közönséges körülmények között gáz halmazállapotúak vagy folyékonyak, de ha molekulatömegük elég nagy, szilárdak is lehetnek. Szobahőmérsékleten és légköri nyomáson szilárd vegyület, de erős oxidálószerekkel reakcióba lép. A gáz halmazállapotú metil-merkaptánt kivéve a kisebb szénatomszámú tiolok cseppfolyós halmazállapotúak szobahőmérsékleten. Az erukasav légköri nyomáson és szobahőmérsékleten szilárd halmazállapotú, fehéres színű, kristályos anyag. Jellegzetes molekularácsos anyagok: Az ionrácsos anyagok keménysége, olvadás- és forráspontja az ionok közötti távolsággal fordítottan arányos, szobahőmérsékleten szilárd halmazállapotúak. Légköri nyomáson forr. Szobahőmérsékleten gáz halmazállapotú. Szobahőmérsékleten gáz halmazállapotú. Szobahőmérsékleten gáz halmazállapotú. Szobahőmérsékleten gáz halmazállapotú. Ebből adódó tulajdonságuk a magasabb olvadáspont, és hogy szobahőmérsékleten általában szilárd halmazállapotúak. Szobahőmérsékleten és atmoszferikus nyomáson narancssárga színű por. Szobahőmérsékleten színtelen, szagtalan gáz. Színtelen, szobahőmérsékleten gáz halmazállapotú. Szobahőmérsékleten vörös színű gáz. A ¬"A" állítás akkor igaz, amikor az "A" állítás nem igaz, és akkor nem igaz, amikor az "A" állítás igaz. Szobahőmérsékleten és normál nyomáson zöldessárga szilárd anyag, por. A kinetikus gázelmélet alapján kiszámítható, hogy a gázreakciók esetén a hőmozgás következtében légköri nyomáson és szobahőmérsékleten minden gázmolekula átlagosan ~ 10-szer ütközik másodpercenként. Mivel egy állítás és annak tagadása között az egyik mindenképp "igaz", ezért a "vagy" relációba hozott összetett állítás nyilvánvalóan mindig "igaz", azaz tautológia. Színtelen vegyület, szobahőmérsékleten gáz halmazállapotú. Attól függetlenül, hogy melyik állítás igaz, Burgoyne saratogai veresége és fegyverletétele végletesen megváltoztatta a háború erőviszonyait. Szén-dioxid

A szén-dioxid (CO, régi magyar nevén szénéleg) légköri nyomáson légnemű, gáz halmazállapotú vegyület, a szén egyik oxidja. A gáz néhány tulajdonsága összetételtől függően, légköri nyomáson

A CNG-t Otto-motorokban (benzinüzemű), valamint Diesel-motorokban is lehet használni. Az atomrácsos anyagokban a rácspontokban lévő atomokat kovalens kötés (erős elsőrendű kémiai kötés) kapcsolja össze – szemben a molekularácsot összetartó másodrendű kötésekkel –, így az atomrácsos anyagok olvadáspontja magas, oldhatóságuk rossz. Ez a legerősebb kovalens kötés. Kovalens kötés

A kovalens kötés olyan elsőrendű kémiai kötés, amelyben az atomok közös vegyértékkel rendelkeznek ("ko": közös, "valens": vegyértékű). A poláros kötés a kovalens és az ionos kötés közötti átmenet. A „tiszta” kovalens kötés teljesen apoláris jellegű. Pi-kötés

A pi-kötés (π-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyet párhuzamos tengelyű p-orbitálok képeznek. A pi-kötés (π-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyet párhuzamos tengelyű p-pályák képeznek. A másodrendű kémiai kötés gyengébb a kovalens kötésnél. A ¬"A" állítás akkor igaz, amikor az "A" állítás nem igaz, és akkor nem igaz, amikor az "A" állítás igaz. Melyik állítás a valószínűbb? Az atomok között egy vagy több közös elektronpárral kialakuló kötés kovalens kötés. Molekulája kétatomos (N), benne háromszoros kovalens kötés van, melyből egy szigma-kötés és kettő pi-kötés. A kettős kovalens kötés egy szigma, és egy pi-kötésből áll; a hármas kovalens kötés pedig egy szigma és két pi-kötésből. Kovalens kötés kialakítására telített vegyértékhéja miatt gyakorlatilag képtelen. Az egyes ionokat az elektrosztatikus vonzóerőből származó ionos kötés tartja össze. Ez a kötés van a legalacsonyabb energiaszinten, ezért minden kovalens kötésben van szigma-kötés. Előfordul, hogy a kovalens kötés is reverzibilis (enzimmel bontható). A különböző halogénatomok között poláris kovalens kötés jön létre. Attól függetlenül, hogy melyik állítás igaz, Burgoyne saratogai veresége és fegyverletétele végletesen megváltoztatta a háború erőviszonyait. Szigma-kötés

A szigma-kötés (σ-kötés) olyan kovalens kötés, amelyben a kémiai kötést létrehozó elektronpár (kötőelektronpár) a kötés tengelyére nézve forgásszimmetrikus molekulapályán helyezkedik el. A delta-kötés (δ-kötés) olyan kovalens kémiai kötés, amelyben a két részt vevő atom d-pályái válnak közössé. Hármas kötés

A hármas kötés olyan kémiai kötés, amelyet – az egyszeres kovalens kötésben szokásos kettő helyett – hat kötőelektron létesít. Kettős kötés

A kettős kötés olyan kémiai kötés, amelyet – az egyszeres kovalens kötésben szokásos kettő helyett – négy kötőelektron létesít. A kovalens kötés lehet:

Apoláris kovalens kötés esetében a kötéskialakító elektronfelhő, az atommagokat összekötő képzeletbeli szakasz felezőpontjára emelt merőleges síkhoz viszonyítva szimmetrikus (a sűrűség egyforma). Így keletkezik a hidrogénmolekula, melyben egy kovalens kötés jön létre. Az elemi oxigén leggyakoribb allotróp módosulata a Földön az O vegyképletű dioxigén. Több allotróp módosulata ismeretes. Két allotróp módosulata létezik. Atomos szerkezetű; megszilárdulva molekularácsban kristályosodik ki. Több allotróp módosulata is ismert. Több allotróp módosulata is létezik. Molekularácsban kristályosodik, halmazában gyenge diszperziós kölcsönhatások lépnek fel. Magas nyomáson több allotróp módosulata is ismert. Normál körülmények között egyetlen allotróp módosulata stabil, az S. Difoszfor

A difoszfor P a foszfor egyik allotróp módosulata. Az ózon és az oxigén egymás allotróp módosulatai. Két kristályos allotróp módosulata ismert, ezek között az átalakulási hőmérséklet 1289 °C. A ¬"A" állítás akkor igaz, amikor az "A" állítás nem igaz, és akkor nem igaz, amikor az "A" állítás igaz. A kénnek számos allotróp módosulata van, számuk akár a harmincat is elérheti. Az oxigén allotróp módosulata, az ózon (O), jelentős mértékben elnyeli az UV-B sugárzást, így a nagy magasságban kialakult ózonréteg megvédi a bioszférát az ultraibolya sugárzás káros hatásaitól. Ciklopropatrién

A ciklopropatrién vagy ciklopropa-1,2,3-trién a szén egyik hipotetikus allotróp módosulata. Melyik állítás a valószínűbb? Grafit

A grafit a terméselemek osztályába tartozó ásvány, a szén hexagonális kristályrendszerű allotróp módosulata. Melyik az igaz? Attól függetlenül, hogy melyik állítás igaz, Burgoyne saratogai veresége és fegyverletétele végletesen megváltoztatta a háború erőviszonyait. A művelet eredménye abban az esetben igaz, amikor A állítás és B állítás is igaz, vagy amikor sem az A sem a B állítás nem igaz. Ha az erősebb állítás igaz, igaz a gyengébb is. Az utóbbi állítás minden hangolásra igaz. Ha n = 2 az állítás igaz. Később kiderült, az állítás nem igaz. (Ezek a részecskék molekularácsban kristályosodnak, ezért egyatomos molekuláknak tekintjük őket.) A ¬"A" állítás akkor igaz, amikor az "A" állítás nem igaz, és akkor nem igaz, amikor az "A" állítás igaz. Melyik állítás a valószínűbb? Attól függetlenül, hogy melyik állítás igaz, Burgoyne saratogai veresége és fegyverletétele végletesen megváltoztatta a háború erőviszonyait. Melyik az igaz? A művelet eredménye abban az esetben igaz, amikor A állítás és B állítás is igaz, vagy amikor sem az A sem a B állítás nem igaz. Ha az erősebb állítás igaz, igaz a gyengébb is. Az utóbbi állítás minden hangolásra igaz. Ha n = 2 az állítás igaz. Később kiderült, az állítás nem igaz. Természetesen ezen elemek rész-félcsoportjairól csak akkor beszélhetünk, ha ezen elemek léteznek, ami egyáltalán nem mindig igaz. A tétel ebben a formájában ugyan csak valószínűsíti, hogy két állítás közül melyik az igaz, de van olyan olvasata is, amelyik a mai értelemben vett tudományos gondolkodásnak is megfelel. Függetlenül attól, melyik elmélet igaz, IV. Csak arról van szó, hogy beláttuk, hiába volt igaz az állítás nem tudtunk hinni benne. Tegyük fel, hogy "a"-ra igaz az állítás. Tegyük fel hogy "k"-ig igaz az állítás. Tegyük fel, hogy az állítás igaz formula_20-ra. Ez az állítás vagy igaz lesz vagy sem. Igazoljuk, hogy ha formula_12-re igaz az állítás, akkor formula_13-re is igaz. Igazoljuk, hogy ha formula_12-re igaz az állítás, akkor formula_40-re is igaz. Igazoljuk, hogy ha formula_12-re igaz az állítás, akkor formula_40-re is igaz. Ezek a dekoratív elemek azonban csak a tollírásos abjadokra igaz, a kőírásosokra nem. Két állítás kondicionális összekapcsolásából következtetünk arra, hogy a két állítás fordított sorrendű negáltja is igaz. Mivel egy állítás és annak tagadása között az egyik mindenképp "igaz", ezért a "vagy" relációba hozott összetett állítás nyilvánvalóan mindig "igaz", azaz tautológia. Tegyük fel tehát, hogy az állítás igaz formula_4-ra. Ezüstfehér, nagy keménységű, magas az olvadás és forráspontja. Jellegzetes molekularácsos anyagok: Az átmenetifémeknek általában nagy a szakítószilárdsága és sűrűsége, magas az olvadás- és forráspontja. Az ionrácsos anyagok keménysége, olvadás- és forráspontja az ionok közötti távolsággal fordítottan arányos, szobahőmérsékleten szilárd halmazállapotúak. az alkánok olvadás- és forráspontja a molekulatömeg növekedésével. Folyadéktartománya szűk, olvadás- és forráspontja között mindössze 4 °C a különbség. A ¬"A" állítás akkor igaz, amikor az "A" állítás nem igaz, és akkor nem igaz, amikor az "A" állítás igaz. Ezért a molekularácsos szerkezetű anyagok (elemek és vegyületek) alacsony olvadás- és forráspontúak: közönséges körülmények között gáz halmazállapotúak vagy folyékonyak, de ha molekulatömegük elég nagy, szilárdak is lehetnek. Így a bróm olvadáspontja (−7,25 °C) és forráspontja (59,5 °C) a klór és a jód olvadás- és forráspontja közé esik. Attól függetlenül, hogy melyik állítás igaz, Burgoyne saratogai veresége és fegyverletétele végletesen megváltoztatta a háború erőviszonyait. Melyik állítás a valószínűbb? A nehézmetán és a metán olvadás- és a forráspontja egy-két fokkal tér el. Ugyanezen nyomáson az ammónia olvadás- és forráspontja -78 °C (195K), illetve -33 °C (240K). A művelet eredménye abban az esetben igaz, amikor A állítás és B állítás is igaz, vagy amikor sem az A sem a B állítás nem igaz. Az olvadás és a dermedés tiszta anyagok esetén izoterm folyamat. Mivel ezek a hidridek molekularácsos vegyületek, és a molekulák közötti kötőerők nem túl erősek, olvadás- és forráspontjuk viszonylag alacsony (gázok vagy folyadékok). Bár a fémek között az egyik legalacsonyabb olvadáspontú elem (), olvadás- és forráspontja az alkálifémek közt a legmagasabb. Melyik az igaz? Ha az erősebb állítás igaz, igaz a gyengébb is. Molekulái között gyenge másodrendű, diszperziós kölcsönhatások lépnek fel, ezért olvadás- (-169 °C) és forráspontja (-104 °C) is alacsony. Az utóbbi állítás minden hangolásra igaz. Ha n = 2 az állítás igaz. Később kiderült, az állítás nem igaz. (A jobbmodulusokra és jobbideálra vonatkozó analóg állítás is igaz.) Mivel egy állítás és annak tagadása között az egyik mindenképp "igaz", ezért a "vagy" relációba hozott összetett állítás nyilvánvalóan mindig "igaz", azaz tautológia.