Alakulhat-e azonos rendszámú és tömegszámú izotóppá két különböző rendszámú, de azonos tömegszámú radioaktív izotóp radioaktív bomlások során?
Nem, mert eltért kezdetben a rendszámuk, így csak egymás izotópjai lehetnek. Nem, mert a nukleonszám a radioaktív bomlásokban mindig 4-gyel csökken. Igen, mert van olyan radioaktív bomlás, mely módosítja a rendszámot, de nem változtatja meg a tömegszámot. Igen, ugyanis már eleve azonos elemek voltak, hiszen a tömegszámuk azonos.
A B C D
1911-ben vezette be az „izotóp” kifejezést az azonos kémiai sajátosságú, de különböző tömegszámú elemekre. Ebből a célból a 98-as rendszámú kalifornium 249-es tömegszámú izotópját bombázták a 20-as rendszámú kalcium 48-as tömegszámú izotópjának az ionjaival, így az ununoktium 294-es tömegszámú izotópja jött létre. Izotóp

Egy adott kémiai elem atomjai között különböző tömegszámú atomfajták lehetnek. A természetben rendszerint valamelyik izotóp van túlsúlyban: a hidrogén izotópjai közül például 6500 db 1-es tömegszámú atomra jut egy db 2-es tömegszámú izotóp. Az azonos rendszámú, de különböző neutronszámú atomfajtákat izotópoknak hívjuk: eltérő neutronszámuk miatt a tömegük is különböző. Az azonos rendszámú atomfajták alkotják a kémiai elemeket. Ezek bomlása után keletkezhetnek további, kisebb rendszámú radioaktív vagy akár stabil elemek is. Atommagjukban azonos számú protont tartalmaznak, tehát azonos rendszámú atomfajtákból felépülő tiszta kémiai anyagok. 1931-ben értesült Frédéric Joliot-Curie és felesége, Irène azon eredményeiről, hogy a természetes radioaktív sugárzásnak kitett kémiai elemekből más elemek addig ismeretlen tömegszámú változatai, izotópjai jönnek létre. Izotón

Az izotónok olyan nuklidok, melyek neutronszáma azonos, de rendszámuk (és így tömegszámuk is) különböző. Lényegesen közreműködött az atommag felépítésének és a radioaktív bomlások során fellépő energiafelszabadulás megértésében. A technécium izotópjai

A technécium (Tc) a periódusos rendszer első 82 eleme közül az egyik, amelynek nincs stabil izotópja (és a legkisebb rendszámú elem, amelynek kizárólag radioaktív izotópjai vannak) – a másik a prométium. A lantán izotópjai

A természetes lantán (La) egy stabil (La) és egy radioaktív (La) izotóp keveréke, a stabil izotóp gyakorisága 99,91%. Az ólom-204 teljesen primordiális nuklid, radioaktív bomlások révén nem keletkezik. A bárium izotópjai

A természetes bárium (Ba) hat stabil és egy nagyon hosszú élettartamú radioaktív primordiális izotóp keveréke. Azonban a környezetünkben lévő stabil atomok is elbomolhatnak radioaktív elemek által kibocsájtott részecskék, vagy kozmikus sugárzás hatására, s keletkezhetnek kisebb rendszámú stabil vagy radioaktív elemek. Bohr felismerte, hogy a radioaktív elemek rendszámának azonosnak kell lennie a velük kémiailag azonos, de nem radioaktív elemekével, és ebből felvázolta a később radioaktív eltolódási törvénynek nevezett összefüggést, aminek alapján később a radioaktív bomlási sorokat meghatározták. Kutatói pályájának kezdetén a radioaktív bomlások tisztázatlan részleteivel foglalkozott. A maghasadás során egy nehéz (nagy tömegszámú) kémiai elem (általában urán, plutónium vagy tórium) magja két kisebbre (kis tömegszámú) hasad. A Ci és a Bq a radioaktív bomlások másodpercenkénti számával arányos. Radioaktív izotópjai közül a legstabilabb a Mn 3,7 millió éves felezési idővel, utána a Mn áll a sorban 312,3 nap felezési idővel, majd az 52-es tömegszámú Mn 5,591 nap felezési idővel. A cirkónium izotópjai

A cirkónium (Zr) a természetben négy stabil (közülük az egyikről a jövőben kiderülhet, hogy radioaktív) és egy nagyon hosszú felezési idejű radioaktív izotóp formájában fordul elő. Az uránnak a természetben a 234-es, 235-ös és 238-as tömegszámú izotópjai fordulnak elő. Ha a páratlan tömegszámú Pu-239 és Pu-241 termikus neutront fog be, 3/4 eséllyel maghasadás történik, 1/4 eséllyel viszont a mag egészben marad és az eggyel nagyobb tömegszámú izotóppá alakul. A kadmiumban leginkább a 113-as tömegszámú izotóp nyeli a neutronokat, mely az összes kadmiumnak csak 12%-a. 1911-ben vezette be az „izotóp” kifejezést az azonos kémiai sajátosságú, de különböző tömegszámú elemekre. A W-bozon szerepet játszik a radioaktív bomlásokban. Ebből a célból a 98-as rendszámú kalifornium 249-es tömegszámú izotópját bombázták a 20-as rendszámú kalcium 48-as tömegszámú izotópjának az ionjaival, így az ununoktium 294-es tömegszámú izotópja jött létre. Ezek bomlása után keletkezhetnek további, kisebb rendszámú radioaktív vagy akár stabil elemek is. Bohr felismerte, hogy a radioaktív elemek rendszámának azonosnak kell lennie a velük kémiailag azonos, de nem radioaktív elemekével, és ebből felvázolta a később radioaktív eltolódási törvénynek nevezett összefüggést, aminek alapján később a radioaktív bomlási sorokat meghatározták. Lényegesen közreműködött az atommag felépítésének és a radioaktív bomlások során fellépő energiafelszabadulás megértésében. Kutatói pályájának kezdetén a radioaktív bomlások tisztázatlan részleteivel foglalkozott. Azonban a környezetünkben lévő stabil atomok is elbomolhatnak radioaktív elemek által kibocsájtott részecskék, vagy kozmikus sugárzás hatására, s keletkezhetnek kisebb rendszámú stabil vagy radioaktív elemek. Az ólom-204 teljesen primordiális nuklid, radioaktív bomlások révén nem keletkezik. A Ci és a Bq a radioaktív bomlások másodpercenkénti számával arányos. A felezési idő, mely során a radioaktív izotóp atomjainak száma a felére csökken a szénizotóp esetében 5730 év. Százmillió curie-nyi radioaktív izotóp szállt szerteszét a levegőben. Radioaktív, de nem rendelkezik lumineszcenciával. A radioaktív szilícium-32 izotóp a természetben is megtalálható az aktinoidák radioaktív bomlása, valamint a felső légkörben bekövetkező spalláció következtében. A radioaktív anyag mennyisége anyagcsere és bomlás útján csökken. A szén-14 természetes radioaktív izotóp, felezési ideje 5730 év. Az azonos rendszámú, de különböző neutronszámú atomfajtákat izotópoknak hívjuk: eltérő neutronszámuk miatt a tömegük is különböző. Izotóp

Egy adott kémiai elem atomjai között különböző tömegszámú atomfajták lehetnek. A xenon-135 az urán maghasadása során keletkező radioaktív izotóp, felezési ideje 9,2 óra. Egy forrásban a bomlások száma tehát arányos a radioaktív magok számával, amit a következőképp írhatunk föl:
formula_1
Ezt integrálva kapjuk a bomlási törvényt:
formula_2
Látható, hogy a radioaktív magok száma exponenciálisan csökken. Radioaktív. Radioaktív. Radioaktív. Radioaktív. Radioaktív. 1911-ben vezette be az „izotóp” kifejezést az azonos kémiai sajátosságú, de különböző tömegszámú elemekre. Három típusa van: maghasadás, magfúzió, és radioaktív bomlás. Bohr felismerte, hogy a radioaktív elemek rendszámának azonosnak kell lennie a velük kémiailag azonos, de nem radioaktív elemekével, és ebből felvázolta a később radioaktív eltolódási törvénynek nevezett összefüggést, aminek alapján később a radioaktív bomlási sorokat meghatározták. Ebből a célból a 98-as rendszámú kalifornium 249-es tömegszámú izotópját bombázták a 20-as rendszámú kalcium 48-as tömegszámú izotópjának az ionjaival, így az ununoktium 294-es tömegszámú izotópja jött létre. Megfogalmazták a radioaktív bomlás elméletét: a radioaktív sugárzás spontán "atomátalakulás"ok terméke. Ezek bomlása után keletkezhetnek további, kisebb rendszámú radioaktív vagy akár stabil elemek is. Ezekkel ellentétes folyamat a stabil vagy radioaktív elemek atomjainak bomlása kisebb rendszámú elemre vagy elemekre külső hatás (sugárzás) illetve spontán bomlás eredményeként. Radioaktív, de nem rendelkezik lumineszcenciával. Lényegesen közreműködött az atommag felépítésének és a radioaktív bomlások során fellépő energiafelszabadulás megértésében. Kutatói pályájának kezdetén a radioaktív bomlások tisztázatlan részleteivel foglalkozott. A radioaktív bomlás (radioaktivitás) is egy kvantumhatás. Azonban a környezetünkben lévő stabil atomok is elbomolhatnak radioaktív elemek által kibocsájtott részecskék, vagy kozmikus sugárzás hatására, s keletkezhetnek kisebb rendszámú stabil vagy radioaktív elemek. Ez a töltésátvitel eredményezi a radioaktív bomlás során a béta-bomlást. Az ólom-204 teljesen primordiális nuklid, radioaktív bomlások révén nem keletkezik. A Ci és a Bq a radioaktív bomlások másodpercenkénti számával arányos. A két természetes radioaktív izotóp a Cd (béta-bomlás, felezési ideje 7,7 év) és a Cd (kétneutrínós kettős béta-bomlás, felezési ideje 2,9 év). 1939-ben a radioaktív bomlás témakörében megvédte doktorátusát. A radioaktív anyag mennyisége anyagcsere és bomlás útján csökken. Az azonos rendszámú, de különböző neutronszámú atomfajtákat izotópoknak hívjuk: eltérő neutronszámuk miatt a tömegük is különböző. A radioaktív bomlás során a tömegszám vagy néggyel csökken (az alfa-bomlás esetében), vagy nem változik (a béta-bomlás és gamma-bomlás esetében). Felfedezték, hogy a radioaktív bomlás gyakori terméke a hélium. A radioaktív bomlás során egy instabil atom részecskék és energia sugárzása során stabil atommá alakul. A vizsgálat az egyik legelterjedtebb abszolút keltezési módszer a régészetben, mely a szén egyik izotópjának (14-es tömegszámú szén, azaz e14C) radioaktív bomlására épül. A vizsgálat az egyik legelterjedtebb abszolút keltezési módszer a régészetben, mely a szén egyik izotópjának (14-es tömegszámú szén, azaz e14C) radioaktív bomlására épül. Százmillió curie-nyi radioaktív izotóp szállt szerteszét a levegőben. 1911-ben vezette be az „izotóp” kifejezést az azonos kémiai sajátosságú, de különböző tömegszámú elemekre. Atommagjukban azonos számú protont tartalmaznak, tehát azonos rendszámú atomfajtákból felépülő tiszta kémiai anyagok. Az azonos rendszámú atomfajták alkotják a kémiai elemeket. Az azonos rendszámú, de különböző neutronszámú atomfajtákat izotópoknak hívjuk: eltérő neutronszámuk miatt a tömegük is különböző. Ebből a célból a 98-as rendszámú kalifornium 249-es tömegszámú izotópját bombázták a 20-as rendszámú kalcium 48-as tömegszámú izotópjának az ionjaival, így az ununoktium 294-es tömegszámú izotópja jött létre. Izotón

Az izotónok olyan nuklidok, melyek neutronszáma azonos, de rendszámuk (és így tömegszámuk is) különböző. Ezek bomlása után keletkezhetnek további, kisebb rendszámú radioaktív vagy akár stabil elemek is. Bohr felismerte, hogy a radioaktív elemek rendszámának azonosnak kell lennie a velük kémiailag azonos, de nem radioaktív elemekével, és ebből felvázolta a később radioaktív eltolódási törvénynek nevezett összefüggést, aminek alapján később a radioaktív bomlási sorokat meghatározták. Azonos vagy különböző természetűek-e? Azonban a környezetünkben lévő stabil atomok is elbomolhatnak radioaktív elemek által kibocsájtott részecskék, vagy kozmikus sugárzás hatására, s keletkezhetnek kisebb rendszámú stabil vagy radioaktív elemek. Létezik-e két azonos alapterületű és azonos magasságú tetraéder, amelyeket nem lehet egymásba átdarabolni? Az elemek elhelyezése mindig azonos. (Néhány könyv azonos vagy majdnem azonos szövegű, különböző címeken kiadva.) Izotóp

Egy adott kémiai elem atomjai között különböző tömegszámú atomfajták lehetnek. Az eredmény: két azonos utódsejt, közel azonos organellum elosztással. A sejtosztódás során két azonos utódsejt keletkezik. De a két sor összege már nem feltétlenül azonos. Azonos ellenállások mérésekor, azonos feszültségről táplálva, azonos galvanométert alkalmazva a Thomson-híd érzékenysége (E) kisebb, mint a Wheatstone-hídé (E). Azon elemek kémiai tulajdonságai, amelyek azonos szerkezetű vegyértékhéjat, vagyis azonos számú vegyértékelektront tartalmaznak, hasonlóak. Táblázatba rendezte az azonos kezdetű, de különböző végződésű szavakat, és így sikerült megállapítania néhány jelről, hogy azok azonos magánhangzóra végződnek, vagy azonos mássalhangzóval kezdődnek. Az azonos sorban feltüntetettek nem feltétlenül azonos személyek, hiszen a sorrend mindenhol bizonytalan. biciklikus) antidepresszívum, két azonos farmakológiai aktivitású izomer azonos arányú keveréke. Két teljesen azonos fizikai állapotban lévő egyén azonos mentális, stb. Az azonos elemek pedig nyelvi szintet alkotnak. A két dal tematikája azonos, sorsa csaknem azonos lett, mindkettőt betiltották.