Melyik műanyag láncában találhatók lokalizált szén-szén π-kötések?
Műgumi Polisztirol Plexi Polipropilén PVC
A B C D E
A π-kötések delokalizálódnak a szén-szén kötésre, ezért ez a kötésrend valójában közel 2. Newman-projekció

A Newman-projekció a szén-szén kötések konformációjának ábrázolására használt módszer. Ebben a reakcióban nem vesznek részt katalizátorok, ezért a szén-szén kötések nagyobb eséllyel bomlanak fel, mint a szén-hidrogén kötések, mert az utóbbiak kötési energiája nagyobb. Ennek oka a zsíranyagokat képző zsírsavakban igen gyakran előforduló telítetlen szén-szén kötések jelenléte. A finomvegyszerek termelésében a szerves lítiumvegyületek erősen bázikus tulajdonságát használják ki a szén-szén kötések kialakításához. Formálisan a szén-szén kötést 1 σ- (egyszeres kötés), a szén-nitrogén kötéseket 1 σ és 2 π-kötés létesíti (háromszoros kötés). A kötéshossz a fluormolekulában 144 pm, amely rövidebb, mint a többi elemmolekulában lévő egyszeres kötések (a gyémántban a szén–szén kötések 154 pm hosszúságúak). A butadién szerkezeti képletében a kétszeres kötésként jelölt kötések hossza 137 pm, ez valamivel több, mint a szén-szén kétszeres kötések szokásos kötéshossza (133 pm). A karbonilszármazékok közül az amidok a legstabilabbak, ami a nitrogén-szén és szén-oxigén kötések közötti nagy rezonancia stabilitás eredménye. A szén esetében, ezen kötések erőssége és tartóssága magas az atom tömegéhez viszonyítva. Szén-pentaoxid

A szén-pentaoxid vagy szén-pentoxid a szén egyik instabil oxidja. Aktív szén

Az aktív szén (vagy aktivált szén) nagy felületű, porózus szerkezetű szén. Mivel a szén-halogén kötések polárisak, ezek a vegyületek sokkal reakcióképesebbek, mint a szénhidrogének. A szén–hidrogén kötések mindegyike azonos erősségű és hosszúságú, ami egyezik a kísérleti adatokkal. Szén-trioxid

A szén-trioxid (CO) egy instabil szén-oxid. Itt találhatók a Hargita legerősebb (99% szén-dioxidot tartalmazó) gázömlései. A grafitot helyettesítheti szén vagy egyéb festékanyag, a faborítást pedig papír vagy műanyag. Szén-szuboxid

A szén-szuboxid vagy trikarbon-dioxid a szén egyik oxidja. Nigériában szén, a part mentén néhol kőolaj, földgáz és sótelepek találhatók. Szén-monoszulfid

A szén-monoszulfid CS képletű kémiai vegyület, a szén egyik szulfidja. A hasítás bekövetkezhet szén–szén vagy szén–heteroatom (oxigén, nitrogén vagy halogén) kötésnél. Emellett három oxidja is van: szén-monoxid, szén-szuboxid (CO) és szén-dioxid. A hidroxilcsoport (OH) ahhoz a szénhez kapcsolódik, melynek a legtöbb szén-szén kapcsolata van, míg a hidrogén a kettős kötések másik végén lévő szénnel létesít kapcsolatot, ahol már előtte is a legtöbb szén-hidrogén kapcsolódás jött létre. Szén-diszulfid

A szén-diszulfid (vagy más néven szénkéneg) a szén-dioxid kénanalóg vegyülete. kétszer annyi szén-monoxid keletkezik, mint szén-dioxid. A π-kötések delokalizálódnak a szén-szén kötésre, ezért ez a kötésrend valójában közel 2. Newman-projekció

A Newman-projekció a szén-szén kötések konformációjának ábrázolására használt módszer. Ebben a reakcióban nem vesznek részt katalizátorok, ezért a szén-szén kötések nagyobb eséllyel bomlanak fel, mint a szén-hidrogén kötések, mert az utóbbiak kötési energiája nagyobb. Ennek oka a zsíranyagokat képző zsírsavakban igen gyakran előforduló telítetlen szén-szén kötések jelenléte. A finomvegyszerek termelésében a szerves lítiumvegyületek erősen bázikus tulajdonságát használják ki a szén-szén kötések kialakításához. Formálisan a szén-szén kötést 1 σ- (egyszeres kötés), a szén-nitrogén kötéseket 1 σ és 2 π-kötés létesíti (háromszoros kötés). A kötéshossz a fluormolekulában 144 pm, amely rövidebb, mint a többi elemmolekulában lévő egyszeres kötések (a gyémántban a szén–szén kötések 154 pm hosszúságúak). A butadién szerkezeti képletében a kétszeres kötésként jelölt kötések hossza 137 pm, ez valamivel több, mint a szén-szén kétszeres kötések szokásos kötéshossza (133 pm). A karbonilszármazékok közül az amidok a legstabilabbak, ami a nitrogén-szén és szén-oxigén kötések közötti nagy rezonancia stabilitás eredménye. A polisztirol hőre lágyuló műanyag. A szén esetében, ezen kötések erőssége és tartóssága magas az atom tömegéhez viszonyítva. Szén-pentaoxid

A szén-pentaoxid vagy szén-pentoxid a szén egyik instabil oxidja. Aktív szén

Az aktív szén (vagy aktivált szén) nagy felületű, porózus szerkezetű szén. Mivel a szén-halogén kötések polárisak, ezek a vegyületek sokkal reakcióképesebbek, mint a szénhidrogének. A szén–hidrogén kötések mindegyike azonos erősségű és hosszúságú, ami egyezik a kísérleti adatokkal. Szén-trioxid

A szén-trioxid (CO) egy instabil szén-oxid. Itt találhatók a Hargita legerősebb (99% szén-dioxidot tartalmazó) gázömlései. A grafitot helyettesítheti szén vagy egyéb festékanyag, a faborítást pedig papír vagy műanyag. Szén-szuboxid

A szén-szuboxid vagy trikarbon-dioxid a szén egyik oxidja. Nigériában szén, a part mentén néhol kőolaj, földgáz és sótelepek találhatók. Szén-monoszulfid

A szén-monoszulfid CS képletű kémiai vegyület, a szén egyik szulfidja. A hasítás bekövetkezhet szén–szén vagy szén–heteroatom (oxigén, nitrogén vagy halogén) kötésnél. Emellett három oxidja is van: szén-monoxid, szén-szuboxid (CO) és szén-dioxid. A hidroxilcsoport (OH) ahhoz a szénhez kapcsolódik, melynek a legtöbb szén-szén kapcsolata van, míg a hidrogén a kettős kötések másik végén lévő szénnel létesít kapcsolatot, ahol már előtte is a legtöbb szén-hidrogén kapcsolódás jött létre. Szén-diszulfid

A szén-diszulfid (vagy más néven szénkéneg) a szén-dioxid kénanalóg vegyülete. A π-kötések delokalizálódnak a szén-szén kötésre, ezért ez a kötésrend valójában közel 2. Newman-projekció

A Newman-projekció a szén-szén kötések konformációjának ábrázolására használt módszer. Ebben a reakcióban nem vesznek részt katalizátorok, ezért a szén-szén kötések nagyobb eséllyel bomlanak fel, mint a szén-hidrogén kötések, mert az utóbbiak kötési energiája nagyobb. Ennek oka a zsíranyagokat képző zsírsavakban igen gyakran előforduló telítetlen szén-szén kötések jelenléte. A finomvegyszerek termelésében a szerves lítiumvegyületek erősen bázikus tulajdonságát használják ki a szén-szén kötések kialakításához. Formálisan a szén-szén kötést 1 σ- (egyszeres kötés), a szén-nitrogén kötéseket 1 σ és 2 π-kötés létesíti (háromszoros kötés). A kötéshossz a fluormolekulában 144 pm, amely rövidebb, mint a többi elemmolekulában lévő egyszeres kötések (a gyémántban a szén–szén kötések 154 pm hosszúságúak). A butadién szerkezeti képletében a kétszeres kötésként jelölt kötések hossza 137 pm, ez valamivel több, mint a szén-szén kétszeres kötések szokásos kötéshossza (133 pm). A karbonilszármazékok közül az amidok a legstabilabbak, ami a nitrogén-szén és szén-oxigén kötések közötti nagy rezonancia stabilitás eredménye. A szén esetében, ezen kötések erőssége és tartóssága magas az atom tömegéhez viszonyítva. Szén-pentaoxid

A szén-pentaoxid vagy szén-pentoxid a szén egyik instabil oxidja. Aktív szén

Az aktív szén (vagy aktivált szén) nagy felületű, porózus szerkezetű szén. Mivel a szén-halogén kötések polárisak, ezek a vegyületek sokkal reakcióképesebbek, mint a szénhidrogének. A szén–hidrogén kötések mindegyike azonos erősségű és hosszúságú, ami egyezik a kísérleti adatokkal. Szén-trioxid

A szén-trioxid (CO) egy instabil szén-oxid. Itt találhatók a Hargita legerősebb (99% szén-dioxidot tartalmazó) gázömlései. A grafitot helyettesítheti szén vagy egyéb festékanyag, a faborítást pedig papír vagy műanyag. Szén-szuboxid

A szén-szuboxid vagy trikarbon-dioxid a szén egyik oxidja. Nigériában szén, a part mentén néhol kőolaj, földgáz és sótelepek találhatók. Szén-monoszulfid

A szén-monoszulfid CS képletű kémiai vegyület, a szén egyik szulfidja. A hasítás bekövetkezhet szén–szén vagy szén–heteroatom (oxigén, nitrogén vagy halogén) kötésnél. Emellett három oxidja is van: szén-monoxid, szén-szuboxid (CO) és szén-dioxid. A hidroxilcsoport (OH) ahhoz a szénhez kapcsolódik, melynek a legtöbb szén-szén kapcsolata van, míg a hidrogén a kettős kötések másik végén lévő szénnel létesít kapcsolatot, ahol már előtte is a legtöbb szén-hidrogén kapcsolódás jött létre. Szén-diszulfid

A szén-diszulfid (vagy más néven szénkéneg) a szén-dioxid kénanalóg vegyülete. kétszer annyi szén-monoxid keletkezik, mint szén-dioxid. A π-kötések delokalizálódnak a szén-szén kötésre, ezért ez a kötésrend valójában közel 2. Newman-projekció

A Newman-projekció a szén-szén kötések konformációjának ábrázolására használt módszer. Ebben a reakcióban nem vesznek részt katalizátorok, ezért a szén-szén kötések nagyobb eséllyel bomlanak fel, mint a szén-hidrogén kötések, mert az utóbbiak kötési energiája nagyobb. Ennek oka a zsíranyagokat képző zsírsavakban igen gyakran előforduló telítetlen szén-szén kötések jelenléte. A finomvegyszerek termelésében a szerves lítiumvegyületek erősen bázikus tulajdonságát használják ki a szén-szén kötések kialakításához. Formálisan a szén-szén kötést 1 σ- (egyszeres kötés), a szén-nitrogén kötéseket 1 σ és 2 π-kötés létesíti (háromszoros kötés). A kötéshossz a fluormolekulában 144 pm, amely rövidebb, mint a többi elemmolekulában lévő egyszeres kötések (a gyémántban a szén–szén kötések 154 pm hosszúságúak). A butadién szerkezeti képletében a kétszeres kötésként jelölt kötések hossza 137 pm, ez valamivel több, mint a szén-szén kétszeres kötések szokásos kötéshossza (133 pm). A karbonilszármazékok közül az amidok a legstabilabbak, ami a nitrogén-szén és szén-oxigén kötések közötti nagy rezonancia stabilitás eredménye. A szén esetében, ezen kötések erőssége és tartóssága magas az atom tömegéhez viszonyítva. Szén-pentaoxid

A szén-pentaoxid vagy szén-pentoxid a szén egyik instabil oxidja. Aktív szén

Az aktív szén (vagy aktivált szén) nagy felületű, porózus szerkezetű szén. Mivel a szén-halogén kötések polárisak, ezek a vegyületek sokkal reakcióképesebbek, mint a szénhidrogének. A szén–hidrogén kötések mindegyike azonos erősségű és hosszúságú, ami egyezik a kísérleti adatokkal. Szén-trioxid

A szén-trioxid (CO) egy instabil szén-oxid. Itt találhatók a Hargita legerősebb (99% szén-dioxidot tartalmazó) gázömlései. A polipropilén alapanyagú szintetikus porzsákok égésük során vízzé és szén-dioxiddá alakulnak át, így környezetbarát termékeknek minősülnek. A grafitot helyettesítheti szén vagy egyéb festékanyag, a faborítást pedig papír vagy műanyag. Szén-szuboxid

A szén-szuboxid vagy trikarbon-dioxid a szén egyik oxidja. Nigériában szén, a part mentén néhol kőolaj, földgáz és sótelepek találhatók. A polipropilén kristályos szerkezetű műanyag kristályossági foka kb. Szén-monoszulfid

A szén-monoszulfid CS képletű kémiai vegyület, a szén egyik szulfidja. A hasítás bekövetkezhet szén–szén vagy szén–heteroatom (oxigén, nitrogén vagy halogén) kötésnél. Emellett három oxidja is van: szén-monoxid, szén-szuboxid (CO) és szén-dioxid. A hidroxilcsoport (OH) ahhoz a szénhez kapcsolódik, melynek a legtöbb szén-szén kapcsolata van, míg a hidrogén a kettős kötések másik végén lévő szénnel létesít kapcsolatot, ahol már előtte is a legtöbb szén-hidrogén kapcsolódás jött létre. A π-kötések delokalizálódnak a szén-szén kötésre, ezért ez a kötésrend valójában közel 2. Newman-projekció

A Newman-projekció a szén-szén kötések konformációjának ábrázolására használt módszer. Ebben a reakcióban nem vesznek részt katalizátorok, ezért a szén-szén kötések nagyobb eséllyel bomlanak fel, mint a szén-hidrogén kötések, mert az utóbbiak kötési energiája nagyobb. Ennek oka a zsíranyagokat képző zsírsavakban igen gyakran előforduló telítetlen szén-szén kötések jelenléte. A finomvegyszerek termelésében a szerves lítiumvegyületek erősen bázikus tulajdonságát használják ki a szén-szén kötések kialakításához. Formálisan a szén-szén kötést 1 σ- (egyszeres kötés), a szén-nitrogén kötéseket 1 σ és 2 π-kötés létesíti (háromszoros kötés). A kötéshossz a fluormolekulában 144 pm, amely rövidebb, mint a többi elemmolekulában lévő egyszeres kötések (a gyémántban a szén–szén kötések 154 pm hosszúságúak). A butadién szerkezeti képletében a kétszeres kötésként jelölt kötések hossza 137 pm, ez valamivel több, mint a szén-szén kétszeres kötések szokásos kötéshossza (133 pm). A karbonilszármazékok közül az amidok a legstabilabbak, ami a nitrogén-szén és szén-oxigén kötések közötti nagy rezonancia stabilitás eredménye. A szén esetében, ezen kötések erőssége és tartóssága magas az atom tömegéhez viszonyítva. Szén-pentaoxid

A szén-pentaoxid vagy szén-pentoxid a szén egyik instabil oxidja. Aktív szén

Az aktív szén (vagy aktivált szén) nagy felületű, porózus szerkezetű szén. Mivel a szén-halogén kötések polárisak, ezek a vegyületek sokkal reakcióképesebbek, mint a szénhidrogének. A szén–hidrogén kötések mindegyike azonos erősségű és hosszúságú, ami egyezik a kísérleti adatokkal. Szén-trioxid

A szén-trioxid (CO) egy instabil szén-oxid. Itt találhatók a Hargita legerősebb (99% szén-dioxidot tartalmazó) gázömlései. A grafitot helyettesítheti szén vagy egyéb festékanyag, a faborítást pedig papír vagy műanyag. Szén-szuboxid

A szén-szuboxid vagy trikarbon-dioxid a szén egyik oxidja. Nigériában szén, a part mentén néhol kőolaj, földgáz és sótelepek találhatók. Szén-monoszulfid

A szén-monoszulfid CS képletű kémiai vegyület, a szén egyik szulfidja. A hasítás bekövetkezhet szén–szén vagy szén–heteroatom (oxigén, nitrogén vagy halogén) kötésnél. Emellett három oxidja is van: szén-monoxid, szén-szuboxid (CO) és szén-dioxid. A hidroxilcsoport (OH) ahhoz a szénhez kapcsolódik, melynek a legtöbb szén-szén kapcsolata van, míg a hidrogén a kettős kötések másik végén lévő szénnel létesít kapcsolatot, ahol már előtte is a legtöbb szén-hidrogén kapcsolódás jött létre. Szén-diszulfid

A szén-diszulfid (vagy más néven szénkéneg) a szén-dioxid kénanalóg vegyülete. PVC

A PVC – "poli(vinil-klorid)" – hőre lágyuló, éghető, kémiailag ellenálló, kemény műanyag.