Egy molekulában két szigma- és két pi-kötés, valamint egy nemkötő elektronpár van. Melyik ez a molekula az alábbiak közül?
CO 2 SO 2 C 2 H 2 H 2 S HCN
A B C D E
Végeredményben egy szigma és két pi-kötés jön létre. A kötésrend tekintetében az egyszeres kötésben egy szigma-kötés van, a kettős kötések egy szigma- és egy pi-kötésből állnak, a hármas kötésben pedig egy szigma- és két pi-kötés található. A kettős kovalens kötés egy szigma, és egy pi-kötésből áll; a hármas kovalens kötés pedig egy szigma és két pi-kötésből. A molekulában található arzénatomhoz egy nemkötő elektronpár tartozik. Minden molekula vagy ion, melyben szabad elektronpár vagy legalább egy pi-kötés található, viselkedhet nukleofilként. Molekulája kétatomos (N), benne háromszoros kovalens kötés van, melyből egy szigma-kötés és kettő pi-kötés. A szén-monoxid molekulában a szénatom két párosítatlan elektronja és az oxigénatom párosítatlan elektronjai egy szigma-, és egy pi-kötést létesítenek. A molekulában található harmadik pi-kötés mindkét elektronja az oxigénatomtól származik, ez egy datív kovalens kötés. A központi foszforatomon egy nemkötő elektronpár van. A molekulában 4 szigma-kötés található. Elektrofil addíció

Az elektrofil addíció olyan szerves kémiai addíciós reakció, melynek során egy vegyületben egy pi-kötés felszakad, és két új szigma-kötés alakul ki. A molekula síkja felett és alatt két magányos elektronpár van. Az átfedő atompályák különbözőek lehetnek és két típusuk van: szigma és pi. E hidrogénatom és egy másik (a korábban említett tulajdonságokkal rendelkező) molekulában lévő nemkötő elektronpár alakítja ki a kötést. Abban az esetben beszélhetünk pi-kötésről, ha a kötés síkszimmetrikus és a szigma-kötés tengelye a pi-kötés szimmetriasíkján fekszik. Abban az esetben beszélhetünk pi-kötésről, ha a kötés síkszimmetrikus és a szigma-kötés tengelye a pi-kötés szimmetriasíkján fekszik. Szigma-kötés

A szigma-kötés (σ-kötés) olyan kovalens kötés, amelyben a kémiai kötést létrehozó elektronpár (kötőelektronpár) a kötés tengelyére nézve forgásszimmetrikus molekulapályán helyezkedik el. Csak abban az esetben jön létre, ha a kötésben részvevő két atom között már kialakult egy szigma-kötés, ezért az egyes kötés mindig szigma-kötés. Molekulaszerkezete síknégyzetes, ez összhangban van a vegyértékelektron taszítási elmélet által négy ligandum és két nemkötő elektronpár esetére ( AXE) jósolttal. A szigma-kötés kötési energiája nagyobb, mint a pi-kötésé. A szén-monoxid molekulájában található két nemkötő elektronpár nem egyenértékű, a szénhez tartozó elektronpár donor sajátságú. Pi-kötés keletkezik, ha két egymással párhuzamos pálya között van átfedés. Ez a kötés van a legalacsonyabb energiaszinten, ezért minden kovalens kötésben van szigma-kötés. A homonukleáris kétatomos molekulákban a σ* ("szigma csillag") lazítópályáknak – a szigma-kötéshez hasonlóan – nincs csomósíkjuk a két atommag síkjában, míg a π* ("pi csillag") pályáknak – a pi-kötéssel egyező módon – van egy, a két atommagon átmenő csomósíkja is. A szigma-kötés a két atom közötti térrészben koncentrálódik. Végeredményben egy szigma és két pi-kötés jön létre. A kötésrend tekintetében az egyszeres kötésben egy szigma-kötés van, a kettős kötések egy szigma- és egy pi-kötésből állnak, a hármas kötésben pedig egy szigma- és két pi-kötés található. A kettős kovalens kötés egy szigma, és egy pi-kötésből áll; a hármas kovalens kötés pedig egy szigma és két pi-kötésből. A molekulában található arzénatomhoz egy nemkötő elektronpár tartozik. Minden molekula vagy ion, melyben szabad elektronpár vagy legalább egy pi-kötés található, viselkedhet nukleofilként. Molekulája kétatomos (N), benne háromszoros kovalens kötés van, melyből egy szigma-kötés és kettő pi-kötés. A szén-monoxid molekulában a szénatom két párosítatlan elektronja és az oxigénatom párosítatlan elektronjai egy szigma-, és egy pi-kötést létesítenek. A molekulában található harmadik pi-kötés mindkét elektronja az oxigénatomtól származik, ez egy datív kovalens kötés. A központi foszforatomon egy nemkötő elektronpár van. A molekulában 4 szigma-kötés található. Elektrofil addíció

Az elektrofil addíció olyan szerves kémiai addíciós reakció, melynek során egy vegyületben egy pi-kötés felszakad, és két új szigma-kötés alakul ki. A molekula síkja felett és alatt két magányos elektronpár van. Az átfedő atompályák különbözőek lehetnek és két típusuk van: szigma és pi. E hidrogénatom és egy másik (a korábban említett tulajdonságokkal rendelkező) molekulában lévő nemkötő elektronpár alakítja ki a kötést. Abban az esetben beszélhetünk pi-kötésről, ha a kötés síkszimmetrikus és a szigma-kötés tengelye a pi-kötés szimmetriasíkján fekszik. Abban az esetben beszélhetünk pi-kötésről, ha a kötés síkszimmetrikus és a szigma-kötés tengelye a pi-kötés szimmetriasíkján fekszik. Szigma-kötés

A szigma-kötés (σ-kötés) olyan kovalens kötés, amelyben a kémiai kötést létrehozó elektronpár (kötőelektronpár) a kötés tengelyére nézve forgásszimmetrikus molekulapályán helyezkedik el. Csak abban az esetben jön létre, ha a kötésben részvevő két atom között már kialakult egy szigma-kötés, ezért az egyes kötés mindig szigma-kötés. Molekulaszerkezete síknégyzetes, ez összhangban van a vegyértékelektron taszítási elmélet által négy ligandum és két nemkötő elektronpár esetére ( AXE) jósolttal. A szigma-kötés kötési energiája nagyobb, mint a pi-kötésé. A szén-monoxid molekulájában található két nemkötő elektronpár nem egyenértékű, a szénhez tartozó elektronpár donor sajátságú. Pi-kötés keletkezik, ha két egymással párhuzamos pálya között van átfedés. Ez a kötés van a legalacsonyabb energiaszinten, ezért minden kovalens kötésben van szigma-kötés. A homonukleáris kétatomos molekulákban a σ* ("szigma csillag") lazítópályáknak – a szigma-kötéshez hasonlóan – nincs csomósíkjuk a két atommag síkjában, míg a π* ("pi csillag") pályáknak – a pi-kötéssel egyező módon – van egy, a két atommagon átmenő csomósíkja is. A szigma-kötés a két atom közötti térrészben koncentrálódik. Végeredményben egy szigma és két pi-kötés jön létre. A kötésrend tekintetében az egyszeres kötésben egy szigma-kötés van, a kettős kötések egy szigma- és egy pi-kötésből állnak, a hármas kötésben pedig egy szigma- és két pi-kötés található. A kettős kovalens kötés egy szigma, és egy pi-kötésből áll; a hármas kovalens kötés pedig egy szigma és két pi-kötésből. A molekulában található arzénatomhoz egy nemkötő elektronpár tartozik. Minden molekula vagy ion, melyben szabad elektronpár vagy legalább egy pi-kötés található, viselkedhet nukleofilként. Molekulája kétatomos (N), benne háromszoros kovalens kötés van, melyből egy szigma-kötés és kettő pi-kötés. A szén-monoxid molekulában a szénatom két párosítatlan elektronja és az oxigénatom párosítatlan elektronjai egy szigma-, és egy pi-kötést létesítenek. A molekulában található harmadik pi-kötés mindkét elektronja az oxigénatomtól származik, ez egy datív kovalens kötés. A központi foszforatomon egy nemkötő elektronpár van. A molekulában 4 szigma-kötés található. Az oxigén egyik nemkötő elektronpárja az enolos szénatom pi-kötőelektronpárjával konjugációba lép, az oxigénatom egyik nemkötő elektronpárja és a C=C kötés pi elektronpárja az előbb említett 3 atomra delokalizálódnak, ennek következtében csökken a hidroxilcsoport oxigénjének elektronsűrűsége, ami az O−H szigma-kötést tovább polarizálja. Elektrofil addíció

Az elektrofil addíció olyan szerves kémiai addíciós reakció, melynek során egy vegyületben egy pi-kötés felszakad, és két új szigma-kötés alakul ki. Az aromás nitrálási reakcióban egy C–H kötés felhasad, és a kötő elektronpár a szénatomon marad. A molekula síkja felett és alatt két magányos elektronpár van. Tehát: H* + *H = H−H (H)

A szigma-kötés (σ-kötés) οlyan tengelyszimmetrikus molekulapálya, melynek szimmetriatengelye a két atommagon átmenő egyenes. Az átfedő atompályák különbözőek lehetnek és két típusuk van: szigma és pi. E hidrogénatom és egy másik (a korábban említett tulajdonságokkal rendelkező) molekulában lévő nemkötő elektronpár alakítja ki a kötést. Abban az esetben beszélhetünk pi-kötésről, ha a kötés síkszimmetrikus és a szigma-kötés tengelye a pi-kötés szimmetriasíkján fekszik. Abban az esetben beszélhetünk pi-kötésről, ha a kötés síkszimmetrikus és a szigma-kötés tengelye a pi-kötés szimmetriasíkján fekszik. Szigma-kötés

A szigma-kötés (σ-kötés) olyan kovalens kötés, amelyben a kémiai kötést létrehozó elektronpár (kötőelektronpár) a kötés tengelyére nézve forgásszimmetrikus molekulapályán helyezkedik el. Csak abban az esetben jön létre, ha a kötésben részvevő két atom között már kialakult egy szigma-kötés, ezért az egyes kötés mindig szigma-kötés. Molekulaszerkezete síknégyzetes, ez összhangban van a vegyértékelektron taszítási elmélet által négy ligandum és két nemkötő elektronpár esetére ( AXE) jósolttal. Ekkor két molekula furfurol egy molekula furfurilalkohollá és egy molekula furán-2-karbonsavvá, illetve annak sójává alakul. A reakcióban karbonsavak keletkeznek, 1-buténből egy molekula hangyasav és egy molekula propionsav, 2-buténből két molekula ecetsav. A szigma-kötés kötési energiája nagyobb, mint a pi-kötésé. Végeredményben egy szigma és két pi-kötés jön létre. A kötésrend tekintetében az egyszeres kötésben egy szigma-kötés van, a kettős kötések egy szigma- és egy pi-kötésből állnak, a hármas kötésben pedig egy szigma- és két pi-kötés található. A kettős kovalens kötés egy szigma, és egy pi-kötésből áll; a hármas kovalens kötés pedig egy szigma és két pi-kötésből. A molekulában található arzénatomhoz egy nemkötő elektronpár tartozik. Minden molekula vagy ion, melyben szabad elektronpár vagy legalább egy pi-kötés található, viselkedhet nukleofilként. Molekulája kétatomos (N), benne háromszoros kovalens kötés van, melyből egy szigma-kötés és kettő pi-kötés. A szén-monoxid molekulában a szénatom két párosítatlan elektronja és az oxigénatom párosítatlan elektronjai egy szigma-, és egy pi-kötést létesítenek. A molekulában található harmadik pi-kötés mindkét elektronja az oxigénatomtól származik, ez egy datív kovalens kötés. A központi foszforatomon egy nemkötő elektronpár van. A molekulában 4 szigma-kötés található. Elektrofil addíció

Az elektrofil addíció olyan szerves kémiai addíciós reakció, melynek során egy vegyületben egy pi-kötés felszakad, és két új szigma-kötés alakul ki. A molekula síkja felett és alatt két magányos elektronpár van. Tehát: H* + *H = H−H (H)

A szigma-kötés (σ-kötés) οlyan tengelyszimmetrikus molekulapálya, melynek szimmetriatengelye a két atommagon átmenő egyenes. Az átfedő atompályák különbözőek lehetnek és két típusuk van: szigma és pi. E hidrogénatom és egy másik (a korábban említett tulajdonságokkal rendelkező) molekulában lévő nemkötő elektronpár alakítja ki a kötést. Abban az esetben beszélhetünk pi-kötésről, ha a kötés síkszimmetrikus és a szigma-kötés tengelye a pi-kötés szimmetriasíkján fekszik. Abban az esetben beszélhetünk pi-kötésről, ha a kötés síkszimmetrikus és a szigma-kötés tengelye a pi-kötés szimmetriasíkján fekszik. Szigma-kötés

A szigma-kötés (σ-kötés) olyan kovalens kötés, amelyben a kémiai kötést létrehozó elektronpár (kötőelektronpár) a kötés tengelyére nézve forgásszimmetrikus molekulapályán helyezkedik el. Az oxigén egyik nemkötő elektronpárja az enolos szénatom pi-kötőelektronpárjával konjugációba lép, az oxigénatom egyik nemkötő elektronpárja és a C=C kötés pi elektronpárja az előbb említett 3 atomra delokalizálódnak, ennek következtében csökken a hidroxilcsoport oxigénjének elektronsűrűsége, ami az O−H szigma-kötést tovább polarizálja. Csak abban az esetben jön létre, ha a kötésben részvevő két atom között már kialakult egy szigma-kötés, ezért az egyes kötés mindig szigma-kötés. Molekulaszerkezete síknégyzetes, ez összhangban van a vegyértékelektron taszítási elmélet által négy ligandum és két nemkötő elektronpár esetére ( AXE) jósolttal. Például két "s"-pályán levő elektron között szigma-kötés alakul ki, mivel két gömbnek mindig van közös tengelye. A szigma-kötés kötési energiája nagyobb, mint a pi-kötésé. A szén-monoxid molekulájában található két nemkötő elektronpár nem egyenértékű, a szénhez tartozó elektronpár donor sajátságú. A H jó példa arra, hogy egy delokalizált elektronpár hozzájárul a molekula stabilitásához. Végeredményben egy szigma és két pi-kötés jön létre. A kötésrend tekintetében az egyszeres kötésben egy szigma-kötés van, a kettős kötések egy szigma- és egy pi-kötésből állnak, a hármas kötésben pedig egy szigma- és két pi-kötés található. A kettős kovalens kötés egy szigma, és egy pi-kötésből áll; a hármas kovalens kötés pedig egy szigma és két pi-kötésből. A molekulában található arzénatomhoz egy nemkötő elektronpár tartozik. Minden molekula vagy ion, melyben szabad elektronpár vagy legalább egy pi-kötés található, viselkedhet nukleofilként. Molekulája kétatomos (N), benne háromszoros kovalens kötés van, melyből egy szigma-kötés és kettő pi-kötés. A szén-monoxid molekulában a szénatom két párosítatlan elektronja és az oxigénatom párosítatlan elektronjai egy szigma-, és egy pi-kötést létesítenek. A molekulában található harmadik pi-kötés mindkét elektronja az oxigénatomtól származik, ez egy datív kovalens kötés. A központi foszforatomon egy nemkötő elektronpár van. A molekulában 4 szigma-kötés található. Elektrofil addíció

Az elektrofil addíció olyan szerves kémiai addíciós reakció, melynek során egy vegyületben egy pi-kötés felszakad, és két új szigma-kötés alakul ki. A molekula síkja felett és alatt két magányos elektronpár van. Az átfedő atompályák különbözőek lehetnek és két típusuk van: szigma és pi. E hidrogénatom és egy másik (a korábban említett tulajdonságokkal rendelkező) molekulában lévő nemkötő elektronpár alakítja ki a kötést. Abban az esetben beszélhetünk pi-kötésről, ha a kötés síkszimmetrikus és a szigma-kötés tengelye a pi-kötés szimmetriasíkján fekszik. Abban az esetben beszélhetünk pi-kötésről, ha a kötés síkszimmetrikus és a szigma-kötés tengelye a pi-kötés szimmetriasíkján fekszik. Szigma-kötés

A szigma-kötés (σ-kötés) olyan kovalens kötés, amelyben a kémiai kötést létrehozó elektronpár (kötőelektronpár) a kötés tengelyére nézve forgásszimmetrikus molekulapályán helyezkedik el. Csak abban az esetben jön létre, ha a kötésben részvevő két atom között már kialakult egy szigma-kötés, ezért az egyes kötés mindig szigma-kötés. Molekulaszerkezete síknégyzetes, ez összhangban van a vegyértékelektron taszítási elmélet által négy ligandum és két nemkötő elektronpár esetére ( AXE) jósolttal. A szigma-kötés kötési energiája nagyobb, mint a pi-kötésé. A szén-monoxid molekulájában található két nemkötő elektronpár nem egyenértékű, a szénhez tartozó elektronpár donor sajátságú. Pi-kötés keletkezik, ha két egymással párhuzamos pálya között van átfedés. Ez a kötés van a legalacsonyabb energiaszinten, ezért minden kovalens kötésben van szigma-kötés. A homonukleáris kétatomos molekulákban a σ* ("szigma csillag") lazítópályáknak – a szigma-kötéshez hasonlóan – nincs csomósíkjuk a két atommag síkjában, míg a π* ("pi csillag") pályáknak – a pi-kötéssel egyező módon – van egy, a két atommagon átmenő csomósíkja is. A szigma-kötés a két atom közötti térrészben koncentrálódik.