A felsoroltak közül a legerősebb kémiai kötés jön létre
az etanol molekuláiban a szén- és oxigénatomok között. a dietil-éter molekuláiban a szén- és oxigénatomok között. az etanol molekulái között. a szén-dioxid molekuláiban a szén- és oxigénatomok között. a szén-dioxid molekulái között.
A B C D E
A cézium-oxidokkal ellentétben a cézium-szuperoxidban az oxigénatomok közt kémiai kötés van. A tapasztalat szerint azonos elektronegativitású kémiai elemek között kovalens, erősen különböző elektronegativitású elemek között ionos kötés jön létre. A különböző halogénatomok között poláris kovalens kötés jön létre. A kerámia leplezés nagy előnye, hogy a kerámia és a fém közt nagyon erős kémiai kötés jön létre. A halogénatomok helyén kettős kötés jön létre. A felszabaduló energia hatására gyenge kötés jön létre a miozin fej és az aktin között. A szén-fluor kötés a legerősebb kötés a szerves kémiában, ez adja a fluororganikus vegyületek nagy stabilitását. Az apoláris kovalens kötés olyan atomok között jön létre, amelyek elektronegativitása közel azonos. Attól függően, hogy a kötés az "s", "p" vagy "d" alhéjon levő elektronok között jön létre, a kötés lehet szigma-, pi- illetve delta-kötés. Végeredményben egy szigma és két pi-kötés jön létre. Csak abban az esetben jön létre, ha a kötésben részvevő két atom között már kialakult egy szigma-kötés, ezért az egyes kötés mindig szigma-kötés. A szén- és a klóratomok között egyszeres, a szén- és a nitrogénatomok között hármas kötés van. [A szén-dioxid hatására
kalcium-karbonát jön létre.] A cikk további része a szerves kémiai értelemben vett karbonillal foglalkozik, amikor a szén- és oxigénatom között kettős kötés van. Így keletkezik a hidrogénmolekula, melyben egy kovalens kötés jön létre. Dipólus-dipólus kötés

A dipólus-dipólus kötés egy olyan másodrendű kémiai kötés, mely poláris molekulák között fellépő töltéseltolódás által elektrosztatikus vonzóerőt hoz létre (pl. Formálisan a szén-szén kötést 1 σ- (egyszeres kötés), a szén-nitrogén kötéseket 1 σ és 2 π-kötés létesíti (háromszoros kötés). Gyűrűvé záródáskor az 5. szénatomon lévő hidroxilcsoport és a formilcsoport között intramolekuláris félacetál kötés jön létre, laktolgyűrű alakul ki. A világító sárgászöld fény kémiai úton jön létre. Elektronok megosztása esetén kovalens kötés formálódik a két atom között, ez az atomok közötti legerősebb kötés. Kovalens kötés kialakulásakor két atompálya átfedésével egy molekulapálya jön létre. A benzil legfigyelemreméltóbb szerkezeti sajátossága a hosszú (154 pm-es) szén–szén kötés, mely azt jelzi, hogy a két karbonil szén között nincs pi-kötés. A normál alakban a szén és a nitrogénatom között háromszoros kötés található, ez a háromszoros kötés azonban delokalizálódik. Ez a legerősebb kovalens kötés. Kémiai jellegükben azonos vagy különböző elemek atomjai között jön létre vegyértékelektronjaik közössé tételével. Dietil-éter

A dietil-éter (régi nevén égény) a legismertebb éter, a köznyelv egyszerűen éternek nevezi. A tapasztalat szerint azonos elektronegativitású kémiai elemek között kovalens, erősen különböző elektronegativitású elemek között ionos kötés jön létre. A cézium-oxidokkal ellentétben a cézium-szuperoxidban az oxigénatomok közt kémiai kötés van. A különböző halogénatomok között poláris kovalens kötés jön létre. A dietil-éter és a szén-diszulfid öngyulladási hőmérséklete kivételesen alacsony, ami rendkívül tűzveszélyessé teszi ezen oldószereket. A kerámia leplezés nagy előnye, hogy a kerámia és a fém közt nagyon erős kémiai kötés jön létre. A halogénatomok helyén kettős kötés jön létre. A szén-fluor kötés a legerősebb kötés a szerves kémiában, ez adja a fluororganikus vegyületek nagy stabilitását. A felszabaduló energia hatására gyenge kötés jön létre a miozin fej és az aktin között. Ilyen szempontból a dietil-éter és a dioxán a legfontosabb. A szén- és a klóratomok között egyszeres, a szén- és a nitrogénatomok között hármas kötés van. Vízben 7% dietil-éter oldódik, az éter szobahőmérsékleten 1,3% vizet old. Végeredményben egy szigma és két pi-kötés jön létre. Dietil-malonáttal aldolkondenzációs reakcióban 3-karbetoxikumarin (a kumarin egyik származéka) jön létre. Attól függően, hogy a kötés az "s", "p" vagy "d" alhéjon levő elektronok között jön létre, a kötés lehet szigma-, pi- illetve delta-kötés. Ezt dietil-éterben dietil-aminnal kezelve eliminációs reakcióban két hidrogén-bromid kilépése mellett dién jön létre. A cikk további része a szerves kémiai értelemben vett karbonillal foglalkozik, amikor a szén- és oxigénatom között kettős kötés van. A dietil-éter az egyik legrégebben ismert szerves vegyület. A Grignard-reakciókban is alkalmazzák oldószerként dietil-éter helyett. [A szén-dioxid hatására
kalcium-karbonát jön létre.] Így keletkezik a hidrogénmolekula, melyben egy kovalens kötés jön létre. Az etanol és a dietil-éter általában jól oldja az aminokat. Vízben jól oldódik, etanol és dietil-éter is feloldja. Az apoláris kovalens kötés olyan atomok között jön létre, amelyek elektronegativitása közel azonos. Formálisan a szén-szén kötést 1 σ- (egyszeres kötés), a szén-nitrogén kötéseket 1 σ és 2 π-kötés létesíti (háromszoros kötés). A tapasztalat szerint azonos elektronegativitású kémiai elemek között kovalens, erősen különböző elektronegativitású elemek között ionos kötés jön létre. A különböző halogénatomok között poláris kovalens kötés jön létre. A halogénatomok helyén kettős kötés jön létre. Az apoláris kovalens kötés olyan atomok között jön létre, amelyek elektronegativitása közel azonos. A kerámia leplezés nagy előnye, hogy a kerámia és a fém közt nagyon erős kémiai kötés jön létre. A felszabaduló energia hatására gyenge kötés jön létre a miozin fej és az aktin között. Attól függően, hogy a kötés az "s", "p" vagy "d" alhéjon levő elektronok között jön létre, a kötés lehet szigma-, pi- illetve delta-kötés. Csak abban az esetben jön létre, ha a kötésben részvevő két atom között már kialakult egy szigma-kötés, ezért az egyes kötés mindig szigma-kötés. Így keletkezik a hidrogénmolekula, melyben egy kovalens kötés jön létre. Végeredményben egy szigma és két pi-kötés jön létre. Dipólus-dipólus kötés

A dipólus-dipólus kötés egy olyan másodrendű kémiai kötés, mely poláris molekulák között fellépő töltéseltolódás által elektrosztatikus vonzóerőt hoz létre (pl. A világító sárgászöld fény kémiai úton jön létre. Kovalens kötés kialakulásakor két atompálya átfedésével egy molekulapálya jön létre. Elektronok megosztása esetén kovalens kötés formálódik a két atom között, ez az atomok közötti legerősebb kötés. A hidroxilcsoportot tartalmazó vegyületek molekulái között hidrogénkötések jönnek létre. Kémiai jellegükben azonos vagy különböző elemek atomjai között jön létre vegyértékelektronjaik közössé tételével. Gyűrűvé záródáskor az 5. szénatomon lévő hidroxilcsoport és a formilcsoport között intramolekuláris félacetál kötés jön létre, laktolgyűrű alakul ki. Ez a legerősebb kovalens kötés. A célkitűzés szerint Magyarország legerősebb agrárcége jön létre néhány éven belül. Ez a hármas kötés az egyik legerősebb. 1916-ban vetette fel Gilbert Newton Lewis, hogy a kémiai kötés a kötőelektronok közötti kölcsönhatás révén jön létre, ami a molekulák Lewis-féle szerkezetével ábrázolható. Forráspontja viszonylag magas, ez a molekulaszerkezete miatt van, ugyanis az etanol molekulái másodrendű hidrogénkötés kialakítására képesek. Asszociációs típusú, úgynevezett zárványkomplexeket tudnak képezni a különböző kémiai szerkezetű (elsősorban egy, vagy több apoláros csoportot tartalmazó) ionokkal, gyökökkel vagy molekulákkal, de klasszikus értelemben vett kémiai kötés közöttük nem jön létre. Szigma-kötés jön létre, ha a két megosztott elektron pályái fej-fej átfedésben vannak. Ilyen például a és a , ezekkel kémiai reakció során kation jön létre: [A szén-dioxid hatására
kalcium-karbonát jön létre.] A szén-dioxid éves ingadozásáról van szó, mely az erdők miatt jön létre. A szén- és a klóratomok között egyszeres, a szén- és a nitrogénatomok között hármas kötés van. Formálisan a szén-szén kötést 1 σ- (egyszeres kötés), a szén-nitrogén kötéseket 1 σ és 2 π-kötés létesíti (háromszoros kötés). Szén-dioxid-visszasajtolás

A szén-dioxid-visszasajtolás egy módszer arra, hogy kevesebb szén-dioxid (formula_1) kerüljön a Föld légterébe. Szén-szuboxid

A szén-szuboxid vagy trikarbon-dioxid a szén egyik oxidja. A szén-fluor kötés a legerősebb kötés a szerves kémiában, ez adja a fluororganikus vegyületek nagy stabilitását. A légkörben szén-monoxid, szén-dioxid és metán formájában található. A benzil legfigyelemreméltóbb szerkezeti sajátossága a hosszú (154 pm-es) szén–szén kötés, mely azt jelzi, hogy a két karbonil szén között nincs pi-kötés. Megvalósította vizes oldatban a szén-dioxid és a hidrogén-karbonátok úgynevezett homogénkatalitikus hidrogénezését enyhe kémiai körülmények között. Szén-diszulfid

A szén-diszulfid (vagy más néven szénkéneg) a szén-dioxid kénanalóg vegyülete. Emellett három oxidja is van: szén-monoxid, szén-szuboxid (CO) és szén-dioxid. Szén-dioxid

A szén-dioxid (CO, régi magyar nevén szénéleg) légköri nyomáson légnemű, gáz halmazállapotú vegyület, a szén egyik oxidja. szén-dioxid mellett) a NADH. kétszer annyi szén-monoxid keletkezik, mint szén-dioxid. A leggyakrabban felhasznált gázok a hidrogén-cianid, szén-dioxid és a szén-monoxid. A szenes redukció során szén-monoxid és néha szén-dioxid is keletkezik. A szén-monoxid-mérgezés nem keverendő össze a szén-dioxid-mérgezéssel. Ilyen például a hidrogén-karbonát-szén-dioxid pufferrendszer a tüdőben, ahonnan a szén-dioxid kilégzéssel távozik. Szén

A szén a periódusos rendszer hatodik kémiai eleme. Az erdőirtás miatt keletkezett szén-dioxid mennyiségét a légkör teljes szén-dioxid mennyiségének egyharmadára becsülik. Szén-monoszulfid

A szén-monoszulfid CS képletű kémiai vegyület, a szén egyik szulfidja. A bioüzemanyagok elégetésével szén-dioxid jön létre, amelyet a növényi biomassza a fotoszintézis segítségével megköt, és újabb a biomassza fejlődésére használ fel. Karbonil-szulfid

A karbonil-szulfid vagy szén-oxid-szulfid egy kémiai vegyület, a szén-dioxid monotioszármazékának (egy kénatomot tartalmazó származékának) tekinthető. argon, szén-dioxid) áll. [A szén-dioxid hatására
kalcium-karbonát jön létre.] A tapasztalat szerint azonos elektronegativitású kémiai elemek között kovalens, erősen különböző elektronegativitású elemek között ionos kötés jön létre. A szén-dioxid éves ingadozásáról van szó, mely az erdők miatt jön létre. A különböző halogénatomok között poláris kovalens kötés jön létre. A halogénatomok helyén kettős kötés jön létre. A szén-fluor kötés a legerősebb kötés a szerves kémiában, ez adja a fluororganikus vegyületek nagy stabilitását. A kerámia leplezés nagy előnye, hogy a kerámia és a fém közt nagyon erős kémiai kötés jön létre. Megvalósította vizes oldatban a szén-dioxid és a hidrogén-karbonátok úgynevezett homogénkatalitikus hidrogénezését enyhe kémiai körülmények között. Attól függően, hogy a kötés az "s", "p" vagy "d" alhéjon levő elektronok között jön létre, a kötés lehet szigma-, pi- illetve delta-kötés. A felszabaduló energia hatására gyenge kötés jön létre a miozin fej és az aktin között. Az apoláris kovalens kötés olyan atomok között jön létre, amelyek elektronegativitása közel azonos. Így keletkezik a hidrogénmolekula, melyben egy kovalens kötés jön létre. A bioüzemanyagok elégetésével szén-dioxid jön létre, amelyet a növényi biomassza a fotoszintézis segítségével megköt, és újabb a biomassza fejlődésére használ fel. Dipólus-dipólus kötés

A dipólus-dipólus kötés egy olyan másodrendű kémiai kötés, mely poláris molekulák között fellépő töltéseltolódás által elektrosztatikus vonzóerőt hoz létre (pl. Végeredményben egy szigma és két pi-kötés jön létre. A környező bolygókon azonban az O kizárólag az oxigéntartalmú molekulák (például szén-dioxid) ultraibolya sugárzás hatására történő felhasadása révén jön létre. Csak abban az esetben jön létre, ha a kötésben részvevő két atom között már kialakult egy szigma-kötés, ezért az egyes kötés mindig szigma-kötés. A világító sárgászöld fény kémiai úton jön létre. A szén- és a klóratomok között egyszeres, a szén- és a nitrogénatomok között hármas kötés van. Szén-dioxid-visszasajtolás

A szén-dioxid-visszasajtolás egy módszer arra, hogy kevesebb szén-dioxid (formula_1) kerüljön a Föld légterébe. A cikk további része a szerves kémiai értelemben vett karbonillal foglalkozik, amikor a szén- és oxigénatom között kettős kötés van. A hidroxilcsoportot tartalmazó vegyületek molekulái között hidrogénkötések jönnek létre. Kovalens kötés kialakulásakor két atompálya átfedésével egy molekulapálya jön létre. A benzil legfigyelemreméltóbb szerkezeti sajátossága a hosszú (154 pm-es) szén–szén kötés, mely azt jelzi, hogy a két karbonil szén között nincs pi-kötés. Dekarboxilezés

A dekarboxilezés kémiai reakció, amelyben egy karboxilcsoportot szén-dioxid (CO) kilépése mellett elbontunk.