lukasjanek/skquad huggingface dataset:
Jaromír Jágr

V sezóne 1994/1995 vyhral Jaromír Art Ross Trophy, ktorá sa udeľuje najlepšiemu hráči kanadského bodovania. V boji o nej remizoval s Ericom Lindrosom, a tak o výhre musel rozhodnúť počet nastrieľaných gólov. Tie rozhodli v prospech Jágra (Jágr - 32; Lindros - 29). Ďalší rok Jágr vytvoril nový rekord počtu získaných kanadských bodov európskym hráčom - 149 a jeho 62 gólov a 87 asistencií sa stalo doterajším maximom jeho kariéry. Od sezóny 1997/1998 do sezóny 2000/2001 sa Jágr podarilo získať 4 Art Ross Trophy v rade. V roku 1999 dostal Jaromír Jágr Hart Memorial Trophy, udeľovanú novinári a funkcionári NHL nejužitečnějšímu hráči súťaže, a Lester B. Pearson Award, ktorá sa tiež udeľuje nejužitečnějšímu hráči, ale je volená hráči samotnými . V roku 1998 doviedol Jaromír Jágr českú hokejovú reprezentáciu na olympijských hrách v Nagane až k vytúženému zlatu.

Otázka: V ktorom roku sa konali zimné olympijské hry v Nagane ?
Odpoveď: 1998
Korpus (jazykoveda)

Odbor lingvistiky, ktorého predmetom sú jazykové fenomény zisťované na základe korpusov, teda na príklade veľkého množstva reálnych textov, v ktorých sa slová a jazykové javy nachádzajú v prirodzených kontextoch. Na základe analýzy korpusových textov môže byť overená väčšina lingvistických teórií a môžu vzniknúť aj nové hypotézy a teórie. Aplikačnou zložkou je lexikografické využitie: veľa korpusov bolo vytvorených na podporu tvorby slovníkov a lexikografi sú v súčasnosti najčastejšími používateľmi korpusov.

Otázka: Kto je v súčasnosti najčastejším používateľom korpusov v jazykovede ?
Odpoveď: lexikografi
Kiting

Kiting sa dá prevádzkovať v našich podmienkach celoročne na množstvo spôsobov podľa schopností a skúseností jazca buď na vode, na snehu alebo na zemi. V prípade jazdy na snehu ide o snowkiting, pričom jazdec môže používať lyže alebo snowboard. Landkiting sa jazdí na boarde s kolieskami a pri buggykitingu jazdec sedí v trojkolesovej buggyne. Dajú sa samozrejme použiť podľa podmienok aj nožové alebo kolieskové korčule a podobne. Nafukovacie draky sa vo všeobecnosti používajú na vodu, nakoľko pri dopade na vodnú hladinu vďaka nafúknutým segmentom zostanú plávať a ľahšie sa z nej štartujú a komorové draky zas na ostatné formy kitingu, čo však v niektorých prípadoch nebýva pravidlom. Jazdec môže pri dorých podmienkach dosahovať rýchlosť jazdy až do 70 km/h.

Otázka: V čom sedí jazdec pri buggykitingu ?
Odpoveď: v trojkolesovej buggyne

Otázka: Čo používa jazdec pri takzvanom snowkitingu ?
Odpoveď: jazdec môže používať lyže alebo snowboard

Otázka: Na čom jazdí jazdec pri landkitingu ?
Odpoveď: na boarde s kolieskami
Kiting


Kiting je jeden z najmladších a zároveň najdynamickejšie sa rozvíjajúcich adrenalínových športov súčasnosti. Základom tohto športu je vlečný drak – kite, ktorý slúži ako hybný nástroj na ťahanie jazca a hybnou silou je vietor s veterným rozsahom 3 – 20 m/s. Drak má tvar leteckého krídla s plochou od 4 – 16 m2, ktorý jazdec stojaci na doske (boarde) ovláda cca 25 m dlhými šnúrami. Draky sú buď nafukovacie, ktorých tvar drží niekoľko od seba oddelených segmentov a ktoré sú napustené stlačeným vzduchom alebo komorové, ktorých technológia je prevzatá z paraglidingu.

Otázka: Čo je to kiting ?
Odpoveď: jeden z najmladších a zároveň najdynamickejšie sa rozvíjajúcich adrenalínových športov súčasnosti
Foucaultovo kyvadlo (kniha)

Formálne je vytvorený na báze štruktúry kabalistického stromu Sefer Jecira - Kniha stvorení. Základnou dejovou líniou je rozmýšľanie a pátranie dvoch autorov na pôde fiktívneho vydavateľstva Garamond, Belba a Casaubona, ktorí sa stretnú v témach ako je mystika, alchýmia, kabala a rozsiahla téma okultných tradícií. Tretí protagonista je redaktor vydavateľstva Diotallevi, ktorý je v tomto triu aj špecialistom na kabalu. Román je ako matrioška, obsahuje viacero tém vkladaných do jednej zložitej kompozície. Kompozične je dielo náročné takisto ako myšlienkovo a tematicky. Autor sa zaoberá špekulatívnymi tajnými teóriami, napríklad o templároch. Je temer nemožné vyrozprávať základný príbeh, pretože v klasickej podobe sa v knihe nevyskytuje. Román má celkovo 120 kapitol združených do desiatich kníh. Štruktúra románu a absencia klasickej podoby príbehu dovoľujú čítať jednotlivé kapitoly bez následnej postupnosti. To je umožnené i neexistenciou jednoty času a miesta deja.Ťažiskom diela je rámec, do ktorého je príbeh zasadený a jeho kultúrne pozadie.

Otázka: Čo je základnou dejovou líniou knihy Foucaultovo kyvadlo ?
Odpoveď: je rozmýšľanie a pátranie dvoch autorov na pôde fiktívneho vydavateľstva Garamond, Belba a Casaubona, ktorí sa stretnú v témach ako je mystika, alchýmia, kabala a rozsiahla téma okultných tradícií

Otázka: Koľko kapitol má kniha Foucaultovo kyvadlo ?
Odpoveď: 120 kapitol

Otázka: Čo je ťažiskom diela Foucaultovo kyvadlo ?
Odpoveď: je rámec, do ktorého je príbeh zasadený a jeho kultúrne pozadie.
Ľudovít Kubáni

Narodil sa v učiteľskej rodine Samuela Kubániho a jeho manželky Barbory rod. Droppovej. Detstvo prežil v Drienčanoch. Vzdelanie získaval v Poprade, Miškovci, Ožďanoch, neskôr pokračoval na škole v Levoči. Než sa mohol pustiť do ďalšieho vzdelávania, musel si najprv zohnať prostriedky na štúdium, a tak začal pracovať. Najprv bol úradníkom sklenenej huty v Zlatne (teraz České Brezovo), neskôr na slúžnovskom úrade v Rimavskom Brezove a Rimavskej Sobote. V tomto období sa stretával s viacerými slovenskými spisovateľmi a kultúrnymi či politickými činiteľmi, ako boli Pavol Dobšinský, Štefan Marko Daxner alebo Ján Botto. Vydával rukopisný časopis Hodiny zábavy a prispieval do ďalších časopisov. V roku 1855 sa stal notárom v Bátke, o rok neskôr sa stal slúžnym v Rimavskom Brezove a o niečo neskôr v Rožňave. V roku 1867 ostal bez práce a so svojou početnou rodinou bol odkázaný na pomoc dobrodincov, až napokon získal miesto v advokátskej kancelárii. Nečakane tragicky zomrel pri hre v karty, keď ho pichol priamo do srdca spoluhráč, jeho švagor a krstný otec, evanjelický farár, Andrej Antalík.

Otázka: Ktorý rukopisný časopis vydával slovenský básnik Janko Kráľ ?

Otázka: Ako zomrel slovenský básnik Andrej Sládkovič ?

Otázka: V akej rodine sa narodil slovenský básnik Samo Chalúpka ?

Otázka: Kde absolvovalslovenský básnik Ľudovít Kubáni vojenčinu ?

Otázka: Kde získal Ľudovít Kubáni skúsenosti ako učiteľ ?
Ľudovít Kubáni

Jeho literárne začiatky sa datujú do obdobia jeho štúdií v Levoči. Hlavným motívom jeho diel je dezilúzia a prevaha skúseností nad citmi a vôľou človeka. Snažil sa tiež o potláčanie sentimentálnych prvkov. Námetom pre jeho diela sú revolučný rok 1848, memorandum národa slovenského, pôsobenie a myšlienky Štúrovcov, ale tiež národnostné otázky, otázky národnej slobody a historické udalosti či postavy. Typický je pre neho obraz básnika ako žobráka, človeka z okraja spoločnosti. V próze sa väčšinou objavujú aj autobiografické črty. Jeho tvorba je prechod medzi romantizmom a realizmom. Písal poéziu a krátku prózu.

Otázka: Čo je hlavným motívom v dielach slovenského básnika Ľudovíta Kubániho ?
Odpoveď: dezilúzia a prevaha skúseností nad citmi a vôľou človeka
Ľudovít Kubáni

Narodil sa v učiteľskej rodine Samuela Kubániho a jeho manželky Barbory rod. Droppovej. Detstvo prežil v Drienčanoch. Vzdelanie získaval v Poprade, Miškovci, Ožďanoch, neskôr pokračoval na škole v Levoči. Než sa mohol pustiť do ďalšieho vzdelávania, musel si najprv zohnať prostriedky na štúdium, a tak začal pracovať. Najprv bol úradníkom sklenenej huty v Zlatne (teraz České Brezovo), neskôr na slúžnovskom úrade v Rimavskom Brezove a Rimavskej Sobote. V tomto období sa stretával s viacerými slovenskými spisovateľmi a kultúrnymi či politickými činiteľmi, ako boli Pavol Dobšinský, Štefan Marko Daxner alebo Ján Botto. Vydával rukopisný časopis Hodiny zábavy a prispieval do ďalších časopisov. V roku 1855 sa stal notárom v Bátke, o rok neskôr sa stal slúžnym v Rimavskom Brezove a o niečo neskôr v Rožňave. V roku 1867 ostal bez práce a so svojou početnou rodinou bol odkázaný na pomoc dobrodincov, až napokon získal miesto v advokátskej kancelárii. Nečakane tragicky zomrel pri hre v karty, keď ho pichol priamo do srdca spoluhráč, jeho švagor a krstný otec, evanjelický farár, Andrej Antalík.

Otázka: Ktorý rukopisný časopis vydával slovenský básnik Ľudovít Kubáni ?
Odpoveď: Hodiny zábavy

Otázka: Ako zomrel slovenský básnik Ľudovít Kubáni ?
Odpoveď: Nečakane tragicky zomrel pri hre v karty, keď ho pichol priamo do srdca spoluhráč

Otázka: V akej rodine sa narodil slovenský básnik Ľudovít Kubáni ?
Odpoveď: v učiteľskej rodine

Otázka: Kde prežil slovenský básnik Ľudovít Kubáni svoje detstvo ?
Odpoveď: v Drienčanoch

Otázka: Kde získal slovenský básnik Ľudovít Kubáni svoje vzdelanie ?
Odpoveď: Vzdelanie získaval v Poprade, Miškovci, Ožďanoch, neskôr pokračoval na škole v Levoči
Boleráz

Prvá písomná zmienka o obci pochádza z 11. mája 1240. Uhorský kráľ Belo IV. vtedy daroval dôchodky Bolerázu trnavským františkánkam.
Prvá pečať obce mala nad štítom stuhu s nápisom „Belarh“. V neskorogotickom štíte je hlava svätca na tanieri (sv. Ján Krstiteľ), pod ňou nejasné písmená JOH a vedľa štítu písmená r a v. Dnešný erb obce: v hornej polovici zeleného štítu zlatostrieborné váhy, pod nimi zo špice štítu vyrastajúca strieborná klčovnica na zlatom porisku, prevlečená cez peň s koreňmi. Pri väčšom erbe je nositeľom štítu sv. Michal, ľavicou držiaci ľavý zlatý roh štítu, v pravici plamenný meč. V obci je rímskokatolícky kostol sv. Michala Archanjela z roku 1787. Taktiež sem patrí kostol Narodenia Panny Márie z roku 1856. Nachádza sa v Klčovanoch, miestnej časti Bolerázu.
Anababtisti - habáni prišli zo Švajčarska v polovici 16.storočia a založili tu habánsky dvor. Natrvalo poznačili kultúrny, spoločenský a hospodársky život tohto kraja, aj humanistické reformačné myslenie 17. storočia.

Otázka: Z ktorého roku pochádza prvá písomná zmienka o obci Boleráz ?
Odpoveď: 1240
Spitzerov vesmírny ďalekohľad


V októbri 2003 urobili Alexander Kashlinsky a John Mather ďalší objav. Oznámili, že teleskop pravdepodobne zachytil svetlo z najstarších, doteraz známych hviezd vo vesmíre. Obrázok kvazaru v súhvezdí Drak, ktorý mal slúžiť len na kalibráciu ďalekohľadu, bol objavený preto, že vyžaroval infračervené žiarenie, ktoré značne vyniklo po odstránení svetla zo známych objektov. Kashlinsky a Mather sú presvedčení, že početné farebné (oranžové a červené) škvrny v tomto žiarení sú svetlá hviezd sformovaných v období 100 miliónov rokov po Veľkom tresku, ktoré majú z dôvodu rozpínania vesmíru značný červený posun.

Otázka: Ako bol objavený obrázok kvazaru v súhvezdí Drak ?
Odpoveď: Obrázok kvazaru v súhvezdí Drak, ktorý mal slúžiť len na kalibráciu ďalekohľadu, bol objavený preto, že vyžaroval infračervené žiarenie, ktoré značne vyniklo po odstránení svetla zo známych objektov.

Otázka: O čom boli presvedčení Kashlinsky a Mather ?
Odpoveď: Kashlinsky a Mather sú presvedčení, že početné farebné (oranžové a červené) škvrny v tomto žiarení sú svetlá hviezd sformovaných v období 100 miliónov rokov po Veľkom tresku

Otázka: Kto spravil objav v októbri 2003 ?
Odpoveď: V októbri 2003 urobili Alexander Kashlinsky a John Mather ďalší objav.

Otázka: Čo oznámili Alexander Kashlinsky a John Mather ?
Odpoveď: Oznámili, že teleskop pravdepodobne zachytil svetlo z najstarších, doteraz známych hviezd vo vesmíre.
Spitzerov vesmírny ďalekohľad

Hoci je niekedy ďalekohľad rezervovaný pre účastnícke inštitúcie a rozhodujúce projekty, astronómovia z celého sveta majú tiež príležitosť predložiť návrh pre pozorovací čas. Medzi dôležité ciele pozorovania patria formujúce sa hviezdy (mladé hviezdne objekty), planéty a iné galaxie. Obrázky získané prostredníctvom ďalekohľadu sú voľne dostupné pre vzdelávacie a novinárske účely. V roku 2004 bolo oznámené, že Spitzer objavil slabé žeravé teleso, ktoré sa stalo kandidátom na najmladšiu hviezdu, aká bola kedy pozorovaná. Ďalekohľad bol otestovaný na plynnom jadre a prachu známom ako L1014, ktoré sa predtým zemským observatóriám a ďalekohľadu ISO (Infrared Space Observatory - infračervený vesmírny ďalekohľad, predchodca Spitzera) javilo ako úplne tmavé. Pokročilá technológia Spitzera odhalila uprostred tohto objektu jasnú, horúcu, červene žiariacu škvrnu. Vedci z Texaskej univerzity v Austine, ktorí objekt objavili, veria, že horúca škvrna je príkladom skorého vývoja hviezdy, ktorá zbiera plyn a prach z mračna okolo nej. Skoršie dohady o podstate horúcej škvrny hovorili, že by to mohlo byť slabé svetlo z iného zdroja, ktoré leží 10-krát ďalej od Zeme, ale premieta sa na rovnaké miesto ako L1014. Bližší prieskum daného miesta pozemskými observatóriami odhalil slabé žiarenie vejárovitého tvaru. Toto žiarenie je príliš slabé na to, aby prichádzalo zo vzdialenejšieho zdroja, čo vedie k záveru, že objekt je v oblasti L1014.

Otázka: Kde sú dostupné obrázky získane prostredníctvom ďalekohľadu ?
Odpoveď: Obrázky získané prostredníctvom ďalekohľadu sú voľne dostupné pre vzdelávacie a novinárske účely.

Otázka: Čo objavil bližší prieskum L1014 ?
Odpoveď: Bližší prieskum daného miesta pozemskými observatóriami odhalil slabé žiarenie vejárovitého tvaru.

Otázka: Kto môže získať pozorovací čas pre svoj návrh ?
Odpoveď: Hoci je niekedy ďalekohľad rezervovaný pre účastnícke inštitúcie a rozhodujúce projekty, astronómovia z celého sveta majú tiež príležitosť predložiť návrh pre pozorovací čas.

Otázka: Čo patrí medzi ciele pozorovania ?
Odpoveď: Medzi dôležité ciele pozorovania patria formujúce sa hviezdy (mladé hviezdne objekty), planéty a iné galaxie.

Otázka: Čo objavil Spitzer v roku 2004 ?
Odpoveď: V roku 2004 bolo oznámené, že Spitzer objavil slabé žeravé teleso, ktoré sa stalo kandidátom na najmladšiu hviezdu, aká bola kedy pozorovaná.
Spitzerov vesmírny ďalekohľad


Prvé snímky získané Spitzerovým ďalekohľadom boli navrhnuté tak, aby zvýraznili schopnosti ďalekohľadu. Ukazovali žeravé hviezdne rodisko, točiace sa prašné galaxie, disk úlomkov z formujúcich sa planét a organický materiál vo vzdialenom vesmíre. Odvtedy sa v odbornej aj bežnej tlači pravidelne vyskytovali snímky zo Spitzera, podobne, ako snímky z Hubbleovho vesmírneho ďalekohľadu NASA a ESA. Jeden z jeho najväčších úspechov nastal v roku 2005, kedy zachytil priame svetlo z exoplanét HD 209458 b a TrES-1 nazývaných horúce Jupitery (planéty s hmotnosťou porovnateľnou s planétou Jupiter), ktoré obiehajú vo vzdialenosti len 0,05 AU od svojej materskej hviezdy). Bolo to prvé vizuálne zobrazenie extrasolárnej planéty vôbec. Dovtedy sa dalo umiestnenie exoplanéty iba odhadnúť, napríklad na základe pohybu hviezdy, ktorú obiehali. V apríli 2005 Spitzer objavil, že hviezda Cohen-kuhi Tau/4 má protoplanetárny disk, ktorý je omnoho menší a mladší ako sa predpokladalo, čo prispelo k lepšiemu poznaniu tvorby protoplanetárnych diskov.

Otázka: Čo sa od toho času vyskytovalo v odbornej aj bežnej tlači ?
Odpoveď: Odvtedy sa v odbornej aj bežnej tlači pravidelne vyskytovali snímky zo Spitzera, podobne, ako snímky z Hubbleovho vesmírneho ďalekohľadu NASA a ESA.

Otázka: Čo v apríli 2005 Spitzer objavil ?
Odpoveď: V apríli 2005 Spitzer objavil, že hviezda Cohen-kuhi Tau/4 má protoplanetárny disk, ktorý je omnoho menší a mladší ako sa predpokladalo, čo prispelo k lepšiemu poznaniu tvorby protoplanetárnych diskov

Otázka: Ako boli navrhnuté prvé snímky ďalekohľadu ?
Odpoveď: Prvé snímky získané Spitzerovým ďalekohľadom boli navrhnuté tak, aby zvýraznili schopnosti ďalekohľadu.

Otázka: Čo ukazovali prvé fotografie ?
Odpoveď: Ukazovali žeravé hviezdne rodisko, točiace sa prašné galaxie, disk úlomkov z formujúcich sa planét a organický materiál vo vzdialenom vesmíre.

Otázka: Aký úspech nastal v roku 2005 ?
Odpoveď: Jeden z jeho najväčších úspechov nastal v roku 2005, kedy zachytil priame svetlo z exoplanét HD 209458 b a TrES-1 nazývaných horúce Jupitery (planéty s hmotnosťou porovnateľnou s planétou Jupiter), ktoré obiehajú vo vzdialenosti len 0,05 AU od svojej materskej hviezdy).
Spitzerov vesmírny ďalekohľad

Pointing Control Sub-System (možno preložiť ako Zameriavací kontrolný Sub-systém) je trojosí, celestiálne-inertný navigačný systém Spitzerovho vesmírneho teleskopu. Riadi sa podľa koordinačného systému J2000 (palubný katalóg hviezd obsahuje 87 000 hviezd do 9. magnitúdy), ktorý je implementovaný Sledovačom hviezd. Sledovač hviezd (SH) je určený na zameriavanie konkrétnych cieľov na oblohe s presnosťou ± 0,5 uhlových minút. Zorné pole zameriavača má veľkosť 5° x 5°, čo Spitzerovi umožňuje zamerania akéhokoľvek bodu na oblohe. Na polohovanie Spitzera SH obvykle využíva 40 hviezd naraz. V čase, kedy je SH používaný na iný účel, zaisťujú správne polohovanie palubné gyroskopy.
PCS pozostáva z počítača vybaveného letovým softvérom, ktorý je nevyhnutný na precíznu navigáciu, stabilizáciu, natáčanie a sledovanie cieľov Spitzerovho vesmírneho ďalekohľadu. Ďalej umožňuje rýchle prenastavenie a preorientovanie vedeckých prístrojov na palube a zaisťuje riadenie drobných korekčných manévrov. Vykonáva aj neustálu osovú kalibráciu ďalekohľadu, zaisťuje správnu orientáciu solárnych panelov a smerovanie vysokopríjmovej antény za účelom komunikácie s operačným strediskom. Pomocou širokouhlých detektorov Slnka tiež kontroluje, či nedochádza k prílišnému vychýleniu od stanovenej polohy.

Otázka: Na čo je určený sledovač hviezd ?
Odpoveď: Sledovač hviezd (SH) je určený na zameriavanie konkrétnych cieľov na oblohe s presnosťou ± 0,5 uhlových minút.

Otázka: Koľko hviezd využíva Spitzer SH na polohovanie ?
Odpoveď: Na polohovanie Spitzera SH obvykle využíva 40 hviezd naraz.

Otázka: Čo je Pointing Control Sub - System ?
Odpoveď: Pointing Control Sub-System (možno preložiť ako Zameriavací kontrolný Sub-systém) je trojosí, celestiálne-inertný navigačný systém Spitzerovho vesmírneho teleskopu.

Otázka: Ako sa riadi navigačný systém Spitzerovho vesmírneho teleskopu ?
Odpoveď: Riadi sa podľa koordinačného systému J2000 (palubný katalóg hviezd obsahuje 87 000 hviezd do 9. magnitúdy), ktorý je implementovaný Sledovačom hviezd.

Otázka: Akú veľkosť má zorné pole zameriavača ?
Odpoveď: Zorné pole zameriavača má veľkosť 5° x 5°, čo Spitzerovi umožňuje zamerania akéhokoľvek bodu na oblohe.
Spitzerov vesmírny ďalekohľad

Ďalšou inováciou použitou u Spitzera je špeciálna metóda spracovania získavaných údajov, tzv. Store-and-Dump Telemetry (preložiteľné ako ulož a vysyp). V jeho tele sa nachádza počítač, ktorý nasnímané údaje ukladá do primerane veľkej operačnej pamäte s využitím špeciálneho bezstratového kompresného algoritmu. Na prenos dát na Zem sa využíva nepohyblivá anténa s vysokým ziskom umiestnená na zadnej časti konštrukcie. Výskumné práce, ktoré Spitzer vykonáva, sa prerušujú iba jeden či dvakrát za deň, kedy je za účelom odoslania údajov nutné preorientovať ďalekohľad v priestore tak, aby anténa smerovala na zvolenú prenosovú stanicu na zemskom povrchu. Telemetriu zaisťuje komunikačná sieť Deep Space Network a prebieha v presne stanovených jednohodinových časových „oknách“ každých 12 až 24 hodín.

Otázka: Ako sa prerušujú výskumné práce ?
Odpoveď: Výskumné práce, ktoré Spitzer vykonáva, sa prerušujú iba jeden či dvakrát za deň, kedy je za účelom odoslania údajov nutné preorientovať ďalekohľad v priestore tak, aby anténa smerovala na zvolenú prenosovú stanicu na zemskom povrchu.

Otázka: Kedy prebieha telemetria ?
Odpoveď: prebieha v presne stanovených jednohodinových časových „oknách“ každých 12 až 24 hodín.

Otázka: Čo je Storm - and - Dump Telemetry ?
Odpoveď: inováciou použitou u Spitzera je špeciálna metóda spracovania získavaných údajov, tzv. Store-and-Dump Telemetry (preložiteľné ako ulož a vysyp). V jeho tele sa nachádza počítač, ktorý nasnímané údaje ukladá do primerane veľkej operačnej pamäte s využitím špeciálneho bezstratového kompresného algoritmu.

Otázka: Čo sa používa na prenos dát ?
Odpoveď: Na prenos dát na Zem sa využíva nepohyblivá anténa s vysokým ziskom umiestnená na zadnej časti konštrukcie.

Otázka: Čo zaisťuje telemetriu ?
Odpoveď: Telemetriu zaisťuje komunikačná sieť Deep Space Network
Spitzerov vesmírny ďalekohľad


Predchádzajúce infračervené teleskopy vo vesmíre boli zahalené obrovským kryostatom, ktorý obsahoval supratekuté hélium a umožňoval fungovanie teleskopu pri teplotách blízko absolútnej nule. Takáto konfigurácia sa označuje ako tzv. Cold launch architecture. Na rozdiel od teleskopov IRAS a ISO sa však u Spitzera použili inovatívne technológie tzv. Warm launch architecture. Spitzerov vesmírny ďalekohľad z prevažnej časti ochladzuje prirodzená teplota, či skôr chlad vesmírneho prostredia (pasívne chladenie). Len snímacie zariadenie, ktoré vyžaduje silnejšie chladenie, je ukryté spoločne s kryostatom v špeciálnej vákuovej schránke. Pre správne fungovanie technológie „warm launch“ je však nevyhnutná správna voľba umiestnenia - orbitálnej výšky. Pokiaľ sa teleskop nachádza v dostatočne veľkej vzdialenosti od Zeme, je teplota okolitého prostredia schopná ho ochladiť už v priebehu niekoľkých týždňov na teplotu 40 K. Počas tohto obdobia chladenie zaisťuje vonkajšia schránka s tekutým héliom. Postupne sa odparujúce hélium ochladzuje teleskop na operačnú teplotu 5,5 K. Jedným z najväčších prínosov tejto technológie je celková redukcia veľkosti celého observatória a zníženie nákladov na dopravu zariadenia na obežnú dráhu.

Otázka: S čím je ukryté snímacie zariadenie ?
Odpoveď: Len snímacie zariadenie, ktoré vyžaduje silnejšie chladenie, je ukryté spoločne s kryostatom v špeciálnej vákuovej schránke.

Otázka: Čo je dôležité pre správne fungovanie warm launchu ?
Odpoveď: Pre správne fungovanie technológie „warm launch“ je však nevyhnutná správna voľba umiestnenia - orbitálnej výšky.

Otázka: Čím boli zahalené predchádzajúce infračervené teleskopy ?
Odpoveď: Predchádzajúce infračervené teleskopy vo vesmíre boli zahalené obrovským kryostatom, ktorý obsahoval supratekuté hélium a umožňoval fungovanie teleskopu pri teplotách blízko absolútnej nule.

Otázka: Aké technológie sa využívali u Spitzera na rozdiel od IRAS a ISO ?
Odpoveď: Na rozdiel od teleskopov IRAS a ISO sa však u Spitzera použili inovatívne technológie tzv. Warm launch architecture.

Otázka: Čo ochladzuje Spitzerov vesmírny ďalekohľad ?
Odpoveď: Spitzerov vesmírny ďalekohľad z prevažnej časti ochladzuje prirodzená teplota, či skôr chlad vesmírneho prostredia (pasívne chladenie).
Spitzerov vesmírny ďalekohľad

Skoršie infračervené pozorovania boli vykonané kombináciou vesmírnych a zemských hvezdární.
Pozemské hvezdárne majú nevýhodu v tom, že v infračervených vlnových dĺžkach alebo frekvenciách ďalekohľad a zemská atmosféra silno vyžarujú. Atmosféra je dodatočne priepustná v najväčších infračervených vlnových dĺžkach, čo si však vyžaduje dlhé expozičné časy a veľmi znižuje schopnosť zaznamenať slabé objekty. Dá sa to popísať ako pozorovanie hviezd cez deň. Predošlé vesmírne satelity (ako IRAS - the Infrared Astronomical Satellite, ISO, the Infrared Space Observatory) boli v prevádzke počas rokov 1980 a 1990 a odvtedy sa v astronomických technológiách urobili veľké pokroky.

Otázka: V čom majú nevýhodu pozemské hvezdárne ?
Odpoveď: Pozemské hvezdárne majú nevýhodu v tom, že v infračervených vlnových dĺžkach alebo frekvenciách ďalekohľad a zemská atmosféra silno vyžarujú.

Otázka: Čím boli vykonané skoršie infračervené pozorovania ?
Odpoveď: Skoršie infračervené pozorovania boli vykonané kombináciou vesmírnych a zemských hvezdární.
Spitzerov vesmírny ďalekohľad

Kryogenicky chladené družice, ktoré potrebujú tekuté hélium (LHe, T ≈ 4 K), sú obvykle v blízkosti Zeme vystavené značnej tepelnej záťaži a na ich chladenie je teda potrebné použiť veľké množstvo chladiacej látky. Tá ale zaberá väčšinu nákladovej kapacity a skracuje tým maximálnu dĺžku misie. Umiestnením satelitu na obežnú dráhu okolo Slnka bolo možné využiť nové technológie ako napr. pasívne chladenie (solárny štít), ktoré dramaticky znížili celkové množstvo potrebného hélia (a taktiež finančné náklady). Spitzer je na svojom mieste odtienený od Slnka i Zeme, pretože smeruje na opačnú stranu. S využitím unikátnych vlastností tejto orbity bol vyvinutý špeciálny systém pre ukladanie údajov a telemetrie teleskopu tzv. „Store-and-Dump Telemetry“ (pozri nižšie).

Otázka: Aké technológie boli využité pri umiestení satelitu na obežnú dráhu okolo Slnka ?
Odpoveď: Umiestnením satelitu na obežnú dráhu okolo Slnka bolo možné využiť nové technológie ako napr. pasívne chladenie (solárny štít), ktoré dramaticky znížili celkové množstvo potrebného hélia (a taktiež finančné náklady).

Otázka: Čomu sú vystavené kryogenicky chladené družice ?
Odpoveď: Kryogenicky chladené družice, ktoré potrebujú tekuté hélium (LHe, T ≈ 4 K), sú obvykle v blízkosti Zeme vystavené značnej tepelnej záťaži a na ich chladenie je teda potrebné použiť veľké množstvo chladiacej látky.

Otázka: Kam smeruje Spitzer ?
Odpoveď: Spitzer je na svojom mieste odtienený od Slnka i Zeme, pretože smeruje na opačnú stranu.
Spitzerov vesmírny ďalekohľad

Spitzer sa napokon stal jediným ďalekohľadom z projektu veľkých observatórií NASA, ktorý neodštartoval v americkom raketopláne. Pôvodne mal byť vynesený raketoplánom, ale po havárii raketoplánu Challenger bol najvyšší stupeň Centaur LH2/LOX nevyhnutný na presun ďalekohľadu na jeho plánovanú obežnú dráhu zakázaný. Satelit podstúpil sériu rekonštrukcií v 90. rokoch, hlavne kvôli rozpočtovým úvahám. Výsledkom bola omnoho menšia i keď stále plne schopná misia, ktorá by mohla použiť menšiu odpaľovaciu raketu Delta. Jeden z najdôležitejších aspektov týchto rekonštrukcií bol ten, že satelit mohol použiť Zemou odťahovanú obežnú dráhu. To znamená, že Spitzer obieha okolo Slnka po rovnakej obežnej dráhe ako Zem, ktorú však nasleduje zavesený v tzv. libračnom centre L2.
Od Zeme sa vzďaľuje rýchlosťou približne 0,1 astronomickej jednotky za rok.

Otázka: Čím sa stal Spitzer ?
Odpoveď: Spitzer sa napokon stal jediným ďalekohľadom z projektu veľkých observatórií NASA, ktorý neodštartoval v americkom raketopláne.

Otázka: Čím mal byť Spitzer pôvodne vynesený ?
Odpoveď: Pôvodne mal byť vynesený raketoplánom, ale po havárii raketoplánu Challenger bol najvyšší stupeň Centaur LH2/LOX nevyhnutný na presun ďalekohľadu na jeho plánovanú obežnú dráhu zakázaný.
Spitzerov vesmírny ďalekohľad

Skoršie infračervené pozorovania boli vykonané kombináciou vesmírnych a zemských hvezdární.
Pozemské hvezdárne majú nevýhodu v tom, že v infračervených vlnových dĺžkach alebo frekvenciách ďalekohľad a zemská atmosféra silno vyžarujú. Atmosféra je dodatočne priepustná v najväčších infračervených vlnových dĺžkach, čo si však vyžaduje dlhé expozičné časy a veľmi znižuje schopnosť zaznamenať slabé objekty. Dá sa to popísať ako pozorovanie hviezd cez deň. Predošlé vesmírne satelity (ako IRAS - the Infrared Astronomical Satellite, ISO, the Infrared Space Observatory) boli v prevádzke počas rokov 1980 a 1990 a odvtedy sa v astronomických technológiách urobili veľké pokroky.

Otázka: V čom ja atmosféra dostatočne priepustná ?
Odpoveď: Atmosféra je dodatočne priepustná v najväčších infračervených vlnových dĺžkach, čo si však vyžaduje dlhé expozičné časy a veľmi znižuje schopnosť zaznamenať slabé objekty.
Spitzerov vesmírny ďalekohľad

Hlavnú sadu prístrojov (teleskop a kryogénnu komoru) vyvinula spoločnosť Ball Aerospace & Technologies Corp. Na výrobe ďalších zariadení sa podieľali priemyslové, akademické a vládne inštitúcie ako napr. Cornell, University of Arizona, Smithsonian Astrophysical Observatory, Ball Aerospace a Goddard Spaceflight Center. Telo ďalekohľadu skonštruovala spoločnosť Lockheed Martin. Stavba Spitzerovho vesmírneho ďalekohľadu stála celkove 800 miliónov amerických dolárov. Rozpočet NASA schválil projektu SIRTF na rok 2008 celkom 68,4 miliónov USD; na rok 2009 sa počítal s čiastkou 71,7 miliónov USD. S blížiacim sa koncom celej misie sa počíta aj s celkovým znížením čiastok pridelených na misiu – 2010: 15,9 mil. USD, 2011: 10,3 mil. USD, 2012: 3,2 mil. USD, 2013: 3,3 mil. Misia je riadená firmou Jet Propulsion Laboratory a Spitzerovým vesmírnym strediskom v Pasadene.

Otázka: Ktorá spoločnosť skonštruovala telo ďalekohľadu ?
Odpoveď: Telo ďalekohľadu skonštruovala spoločnosť Lockheed Martin.

Otázka: Aký rozpočet NASA schválil projektu SIRTF ?
Odpoveď: Rozpočet NASA schválil projektu SIRTF na rok 2008 celkom 68,4 miliónov USD; na rok 2009 sa počítal s čiastkou 71,7 miliónov USD.

Otázka: Kto vyvinul hlavnú sadu prístrojov ?
Odpoveď: Hlavnú sadu prístrojov (teleskop a kryogénnu komoru) vyvinula spoločnosť Ball Aerospace & Technologies Corp.

Otázka: Aké inštitúcie sa podieľali na výrobe ďalších zariadení ?
Odpoveď: Na výrobe ďalších zariadení sa podieľali priemyslové, akademické a vládne inštitúcie ako napr. Cornell, University of Arizona, Smithsonian Astrophysical Observatory, Ball Aerospace a Goddard Spaceflight Center.

Otázka: Koľko stála stavba Spitzerovho ďalekohľadu ?
Odpoveď: Stavba Spitzerovho vesmírneho ďalekohľadu stála celkove 800 miliónov amerických dolárov.
Spitzerov vesmírny ďalekohľad

Teleskop bol navrhnutý tak, aby jeho hmotnosť neprekračovala 50 kg, a jeho konštrukcia odolávala extrémne nízkym teplotám, v tomto prípade mínus 268°C. Hlavné zrkadlo má 85 cm v priemere, f/12 (ohnisková vzdialenosť je 12 násobok priemeru hlavného zrkadla). Zhotovené je z berýlia, ktoré má veľmi malú tepelnú vodivosť pri nízkych teplotách a je ochladené na 5,5 kelvinov. Teleskop obsahuje tri prostriedky, ktoré mu umožnia vykonávať fotometriu a vytvárať obrázky od 3 do 180 mikrometrov, spektroskopiu od 5 do 40 mikrometrov a spektrofotometriu od 5 do 100 mikrometrov.

Otázka: Akú veľkosť má zrkadlo ?
Odpoveď: Hlavné zrkadlo má 85 cm v priemere, f/12 (ohnisková vzdialenosť je 12 násobok priemeru hlavného zrkadla).

Otázka: Z čoho je zhotovené zrkadlo ?
Odpoveď: Zhotovené je z berýlia

Otázka: Aké prostriedky obsahuje teleskop ?
Odpoveď: Teleskop obsahuje tri prostriedky, ktoré mu umožnia vykonávať fotometriu a vytvárať obrázky od 3 do 180 mikrometrov, spektroskopiu od 5 do 40 mikrometrov a spektrofotometriu od 5 do 100 mikrometrov.

Otázka: Ako bol navrhnutý teleskop ?
Odpoveď: Teleskop bol navrhnutý tak, aby jeho hmotnosť neprekračovala 50 kg, a jeho konštrukcia odolávala extrémne nízkym teplotám, v tomto prípade mínus 268°C.
Spitzerov vesmírny ďalekohľad

Aby sa dodržali všetky tradície NASA, ďalekohľad bol premenovaný po úspešnej ukážke činnosti 18. decembra 2003. Na rozdiel od väčšiny ďalekohľadov, ktoré sú pomenované po známych zosnulých astronómoch výborom vedcov, meno pre SIRTF bolo vybrané na základe otvorenej súťaže širokej verejnosti. Zvolili meno Dr. Lyman Spitzer, Jr., čo bol prvý astronóm, ktorý navrhoval umiestňovanie ďalekohľadov do vesmíru. Lynman Spitzer v roku 1946 vo svojej práci "Report to Project Rand: Astronomical Advantages of an Extra-Terrestrial Observatory" vysvetlil výhody vesmírneho prostredia pre astronomické pozorovania.

Otázka: Kedy bol Spitzerov ďalekohľad premenovaný ?
Odpoveď: ďalekohľad bol premenovaný po úspešnej ukážke činnosti 18. decembra 2003

Otázka: Po kom bol pomenovaný Spitzerov ďalekohľad ?
Odpoveď: Dr. Lyman Spitzer, Jr

Otázka: Kto vybral meno pre Spitzerov ďalekohľad ?
Odpoveď: meno pre SIRTF bolo vybrané na základe otvorenej súťaže širokej verejnosti
Spitzerov vesmírny ďalekohľad

Základná misia trvala dva a pol roka, potom bola predlžovaná až do tej doby, kým by sa úplne vyčerpala zásoba chladiaceho hélia, bez ktorého pozorovanie v určitých častiach spektra nie je možné. Po vyčerpaní zásob hélia pokračovala tzv. „teplá“ misia Spitzera, počas ktorej sa ďalekohľad zohrial vplyvom okolitého prostredia o 30 K. Pozorovacie možnosti ďalekohľadu už síce neboli také ako pred vyčerpaním hélia, no ukázalo sa, že aj napriek tomu bol pre vedu stále veľmi prínosný. Ďalekohľad ukončil svoju činnosť vypnutím 30. januára 2020.

Otázka: Kedy ukončil Spitzerov ďalekohľad svoju činnosť ?
Odpoveď: Ďalekohľad ukončil svoju činnosť vypnutím 30. januára 2020
Spitzerov vesmírny ďalekohľad

Spitzerov vesmírny ďalekohľad (pôvodne Space Infrared Telescope Facility - SIRTF, niekedy sa používa aj skratka Spitzer) bolo kozmické observatórium, štvrté a posledné z veľkých observatórií NASA. Bolo určené na pozorovanie objektov v infračervenej oblasti spektra. Išlo o najväčší infračervený teleskop, aký bol kedy vypustený do vesmíru. Urobil množstvo objavov, medzi ktoré patrí napr. priame zachytenie svetla exoplanét HD 209458b a TrES-1, potvrdenie teórie, že Galaxia Mliečna cesta je v skutočnosti špirálová galaxia s priečkou, alebo zmapovanie atmosféry exoplanéty HD 189733b. S jeho pomocou bola vytvorená fotografická mozaika Mliečnej cesty skladajúca sa z 800 tisíc samostatných snímok.

Otázka: Čo je Spitzerov vesmírny ďalekohľad ?
Odpoveď: Spitzerov vesmírny ďalekohľad (pôvodne Space Infrared Telescope Facility - SIRTF, niekedy sa používa aj skratka Spitzer) bolo kozmické observatórium, štvrté a posledné z veľkých observatórií NASA

Otázka: Na čo bol určený Spitzerov vesmírny ďalekohľad ?
Odpoveď: na pozorovanie objektov v infračervenej oblasti spektra

Otázka: Aké objavy urobil Spitzerov ďalekohľad ?
Odpoveď: Urobil množstvo objavov, medzi ktoré patrí napr. priame zachytenie svetla exoplanét HD 209458b a TrES-1, potvrdenie teórie, že Galaxia Mliečna cesta je v skutočnosti špirálová galaxia s priečkou, alebo zmapovanie atmosféry exoplanéty HD 189733b

Otázka: Aký bol pôvodný názov Spitzerovho vesmírneho ďalekohľadu ?
Odpoveď: Spitzerov vesmírny ďalekohľad (pôvodne Space Infrared Telescope Facility - SIRTF

Otázka: Na čo bol určený Spitzerov ďalekohľad ?
Odpoveď: na pozorovanie objektov v infračervenej oblasti spektra
Enteogén

Slovo bolo vytvorené ako náhrada za pojmy halucinogén, spopularizovaný Aldousom Huxleyom, ktorý experimentoval s meskalínom, a výraz psychedelický, grécky neologizmus vo význame „týkajúci sa prejavu mysle“, ktorý zaviedol psychiater Humphry Osmond. Carl Ruck a jeho kolegovia sú presvedčení, že výraz halucinogén nie je správny kvôli etymologickej súvislosti so slovami ako delírium alebo nepríčetnosť. Výraz psychedelický je tiež problematický, pretože znie podobne ako slová, ktoré súvisia s psychózou, alebo sú nezvratne späté s rôznymi pojmami pop-kultúry 60. rokov. Slovo enteogén sa môže používať ako synonymum s predchádzajúcimi výrazmi, alebo môže zdôrazňovať určitú vlastnosť látky, či zámer jej využitia.

Otázka: S čim experimentoval Aldous Huxley ?
Odpoveď: experimentoval s meskalínom

Otázka: Kvôli čomu boli Cark Ruck a jeho kolegovia presvedčení , že halucinogén nie je správny výraz ?
Odpoveď: Carl Ruck a jeho kolegovia sú presvedčení, že výraz halucinogén nie je správny kvôli etymologickej súvislosti so slovami ako delírium alebo nepríčetnosť. Výraz psychedelický je tiež problematický, pretože znie podobne ako slová, ktoré súvisia s psychózou, alebo sú nezvratne späté s rôznymi pojmami pop-kultúry 60. rokov.
Nábojovo viazaná štruktúra





Po zavretí uzávierky sa začnú na skupiny elektród rovnakého čísla privádzať synchronizované impulzy. To znamená, že na elektródach 2 sa začne pozvoľna zvyšovať napätie, zatiaľ čo na elektródach 1 sa súbežne zníži. Vďaka tomu sú skupiny elektrónov priťahované pod elektródy 2. Impulz sa "posunie" na ďalšiu elektródu a elektróny ho poslušne nasledujú. Následne sa celý dej opakuje, až kým sa skupiny nazhromaždených elektrónov neodčítajú všetky. Odpočet sa deje na konci čipu, kde je výstupný zosilňovač. Ten zosilní pomerne malý elektrický náboj, zodpovedajúci počtu nachytaných elektrónov v jednotlivých pixeloch, na úroveň vhodnú pre ďalšie spracovanie obrazu.

Otázka: Čo sa pri nábojovo viazanej štruktúre zvyšuje na elektródach ?
Odpoveď: napätie
Nábojovo viazaná štruktúra

Na elektródy označené na obrázku číslom 1 sa privedie kladné napätie a na CCD sa nechá pôsobiť svetlo (napríklad v digitálnom fotoaparáte sa otvorí uzávierka). Dopadajúce fotóny excitujú v polovodiči elektróny, ktoré sú potom priťahované ku kladne nabitým elektródam. Po elektrónoch ostanú v polovodiči tzv. diery, ktoré voči svojmu okoliu vykazujú kladný náboj a sú priťahované elektródou na spodnej strane CCD. Hranice pixelov sú na obrázku znázornené zvislými bodkovanými čiarami. Pretože na pixel vľavo dopadlo viac fotónov, zhromaždilo sa u jeho elektródy viac elektrónov, než u pixelu vpravo.

Otázka: Čo robia dopadajúce fotóny ?
Odpoveď: . Dopadajúce fotóny excitujú v polovodiči elektróny Dopadajúce fotóny excitujú v polovodiči elektróny
Nábojovo viazaná štruktúra

Willard Boyle a George E. Smith z Bellových laboratórií v roku 1969 zostavili koncept CCD. V roku 2009 za tento vynález dostali Nobelovu cenu za fyziku. Vynález sa viaže k vývoju určitého typu pamäťového registru, ktorý funguje ako CCD bez prístupu svetla, respektíve CCD obrazový snímač je posuvný register vystavený pôsobeniu svetla.
Pri preberaní ceny vo výške 500 000 $ od Americkej národnej akadémie v roku 2006 si Boyle zavzpomínal na chvíle vzniku CCD. Práca na samotnom koncepte, ktorá zahŕňala teoretický opis a rozkreslenie schémy funkcie, im trvala iba približne hodinu. Potom už ostávalo len skonštruovať funkčný prototyp CCD.

Otázka: Kto vynašiel CCD ?
Odpoveď: Willard Boyle a George E. Smith

Otázka: Z akých laboratórií boli vynálezcovia CCD ?
Odpoveď: z Bellových

Otázka: Kedy bol zostavený koncept CCD ?
Odpoveď: 1969

Otázka: V ktorom roku za CCD dostali vynálezcovia Nobelovu cenu ?
Odpoveď: 2009
Nábojovo viazaná štruktúra



Nábojovo viazaná súčiastka alebo skrátene CCD je z anglického charge-coupled device, prekladané aj ako nábojovo viazaná štruktúra alebo súčiastka/obvod s nábojovou väzbou. Je to označenie pre elektrický jav presunu elektrického náboja po ploche v elektronických (polovodičových) prvkoch. Náboj je prenášaný pomocou sústavy elektród, na ktoré sú privádzané navzájom posunuté synchronizačné signály.
Tento jav sa dnes využíva len v jedinom prvku, ktorý sa stal pre neho synonymom – v plošných optických snímacích prvkoch používaných pre záznam obrazovej informácie. Náboj, ktorý vznikne po osvetlení polovodiča vďaka vnútornému fotoelektrickému javu, je postupne vysúvaný k okraju prvku, kde je elektricky zosilnený a následne spracovaný.

Otázka: Čo znamená skratka CCD ?
Odpoveď: anglického charge-coupled device

Otázka: Pre aký jav je označenie CCD ?
Odpoveď: Je to označenie pre elektrický jav presunu elektrického náboja po ploche v elektronických (polovodičových) prvkoch.

Otázka: Čo sa stane s nábojom , ktorý vznikne v plošných optických snímacích prvkoch ?
Odpoveď: Náboj, ktorý vznikne po osvetlení polovodiča vďaka vnútornému fotoelektrickému javu, je postupne vysúvaný k okraju prvku, kde je elektricky zosilnený a následne spracovaný.

Otázka: Kde sa používa CCD ?
Odpoveď: Tento jav sa dnes využíva len v jedinom prvku, ktorý sa stal pre neho synonymom – v plošných optických snímacích prvkoch používaných pre záznam obrazovej informácie.

Otázka: Čo znamená CCD ?
Odpoveď: CCD je z anglického charge-coupled device, prekladané aj ako nábojovo viazaná štruktúra alebo súčiastka/obvod s nábojovou väzbou.

Otázka: Ako je náboj prenášaný v plošných optických snímacích prvkoch ?
Odpoveď: Náboj je prenášaný pomocou sústavy elektród, na ktoré sú privádzané navzájom posunuté synchronizačné signály.
Nemecké cisárstvo (1871 – 1918)

Nemecké cisárstvo (oficiálny názov Nemecká ríša, Deutsches Reich (deu)) bolo cisárstvo vyhlásené 18. januára 1871 v zrkadlovej sále vo Versailles po víťazstve Severonemeckého spolku v Prusko-francúzskej vojne. Jeho vládnucim rodom boli Hohenzollernovci. Prvým cisárom bol Viliam I. a prvým kancelárom bol Otto von Bismarck. Po Viliamovej smrti v roku 1888 na trón nastúpil jeho syn Fridrich III., ale ten zomrel ešte v tom istom roku. Po jeho smrti sa vlády ujal Viliam II., ktorý panoval až do roku 1918, kedy abdikoval.

Otázka: Kto bol prvým cisárom Nemeckého kráľovstva ?
Odpoveď: Viliam I.

Otázka: V ktorom roku zomrel prvý cisár Nemeckého cisárstva , Viliam I. ?
Odpoveď: 1888

Otázka: Kedy bolo vyhlásené Nemecké cisárstvo ?
Odpoveď: 18. januára 1871

Otázka: Kto bol prvým kancelárom Nemeckého cisárstva ?
Odpoveď: Otto von Bismarck

Otázka: Kde bolo vyhlásené Nemecké cisárstvo ?
Odpoveď: v zrkadlovej sále vo Versailles
I Want It All


„I Want It All“ je skladba anglickej rockovej skupiny Queen z ich trinásteho štúdiového albumu The Miracle z roku 1989. Skladbu napísal gitarista Brian May (ale je uvedená skupina Queen), produkoval ju David Richards a bola vydaná ako hlavný singel z albumu dňa 2. mája 1989. Skladba „I Want It All“ dosiahla 3. miesto ako v UK Singles Chart, tak aj v Hot Mainstream Rock Tracks, 50. miesto v rebríčku Billboard Hot 100 a 1. miesta v ďalších Európskych krajinách, vrátane Španielska, kde rozhlasová stanica Los 40 Principales pravidelne hrala túto skladbu počas júla 1989.

Otázka: Kedy bola skladba I Want It All vydaná ?
Odpoveď: 2. mája 1989.

Otázka: Kto skladbu I Want It All produkoval ?
Odpoveď: David Richards

Otázka: Kto napísal skladbu I Want It All ?
Odpoveď: gitarista Brian May

Otázka: Z ktorého albumu je skladba I Want It All ?
Odpoveď: The Miracle

Otázka: Čo je , , I Want It All '' ?
Odpoveď: je skladba anglickej rockovej skupiny Queen
Bratislavský hrad

Poslednou z brán (jedinou, ktorá neslúži verejnosti) je Leopoldova, pochádzajúca z roku 1674, z čias prestavby hradného opevnenia počas panovania kráľa Leopolda I. Predpokladá sa, že ju projektoval svojho času hlavný cisársky architekt Lodovico Ottavio Burnacini. Je postavená z lomového kameňa. Vrchné ukončenie tvorí rímsa, ktorú zdobia tri kamenné gule; na oblúkom je umiestnený cisársky erb. Pravdepodobne bola opatrená padacím mostom čo dosvedčujú dva postranné otvory v hornej časti, v ktorých boli upevnené reťaze. Meno stavebníka a rok výstavby pripomína nápis pod rímsou. Svoju funkciu hlavnej vstupnej brány do hradu plnila až do postavenia Karolovej brány v roku 1712, kedy ju ako nepotrebnú zamurovali.

Otázka: Čo bolo umiestnené nad oblúkom Leopoldovej brány na Bratislavskom hrade ?
Odpoveď: cisársky erb

Otázka: Z čoho je postavená Leopoldova brána na Bratislavskom hrade ?
Odpoveď: z lomového kameňa z lomového kameňa

Otázka: Dokedy plnila svoju funkciu Lepoldova brána na Bratislavskom hrade ?
Odpoveď: do postavenia Karolovej brány v roku 1712

Otázka: Aká stará je Leopoldova bráne v Bratislave ?
Odpoveď: z roku 1674

Otázka: Kto projektoval Leopoldovu bránu na Bratislavskom hrade ?
Odpoveď: Lodovico Ottavio Burnacini

Otázka: Z ktorého roku pochádza Leopoldova brána Bratislavského hradu ?
Odpoveď: Poslednou z brán (jedinou, ktorá neslúži verejnosti) je Leopoldova, pochádzajúca z roku 1674
Bratislavský hrad

Dnešné meno hradu a mesta pod ním vychádza z pomenovania, ktoré sa v rôznych podobách uvádzalo v historických dokumentoch pochádzajúcich z najranejších dôb existencie tunajšieho sídla. Prvé známe pomenovanie Brezalauspurch uvádzané v Soľnohradských letopisoch pochádza z roku 907. V ďalších záznamoch sa meno menilo, napr. v dokumente Henri-Manni Augiensis Chronicon z roku 1042 sa spomína pomenovanie Brezezburg, v tzv. Altaišských análoch z r. 1052 Preslavvaspurch, v roku 1108 Bresburg, z čoho vzniklo dnešné nemecké pomenovanie Pressburg.

Otázka: Ako sa Bahrajn nazýval v Altaišských análoch ?
Odpoveď: Preslavvaspurch

Otázka: Aký bol prvý názov Bratislavského hradu ?
Odpoveď: Brezalauspurch

Otázka: Z ktorého roku pochádza názov Brezalauspurch ?
Odpoveď: pochádza z roku 907

Otázka: Aké pomenovanie mal Bratislavský hrad v roku 1042 ?
Odpoveď: z roku 1042 sa spomína pomenovanie Brezezburg

Otázka: Z čoho a kedy vzniklo dnešné pomenovanie Bratislavského hradu ?
Odpoveď: v roku 1108 Bresburg, z čoho vzniklo dnešné nemecké pomenovanie Pressburg.
Bratislavský hrad

Všetky tieto názvy majú svoj pôvod v osobnom mene slovanského zakladateľa alebo majiteľa hradiska na vyvýšenine nad Dunajom. Podľa niektorých bádateľov toto meno bolo Braslav, resp. Preslav. Vo veľkomoravskom období sa stretávame s dvoma nositeľmi tohto mena. Prvým bolo chorvátske knieža, Koceľov nástupca v Panónii, druhým istý pútnik zapísaný v tzv. Evangeliarum Cividalense. Keďže prvý spomínaný spravoval iba dolnú Panóniu, do ktorej Bratislava nepatrila, do úvahy pripadá druhý menovaný. Predpokladá sa, že mohol byť členom významnej slovanskej (slovienskej) veľmožskej rodiny, a ako takému mu mohol patriť hrad, t. j. Breslavgrad, Breslavov hrad.

Otázka: Kde majú svoj pôvod všetky tieto názvy Bratislavského hradu ?
Odpoveď: majú svoj pôvod v osobnom mene slovanského zakladateľa alebo majiteľa hradiska

Otázka: Kde majú pôvod názvy Bratislavského hradu ?
Odpoveď: majú svoj pôvod v osobnom mene slovanského zakladateľa alebo majiteľa hradiska na vyvýšenine nad Dunajom
Bratislavský hrad

Prelom 5. a 6. storočia  znamenal začiatok slovanského osídľovania tejto lokality. Prví obyvatelia najskôr obsadili miesta, na ktorých sa výrazne rysovali pozostatky starších obydlí a opevnení. Akropolu hradného vrchu ako aj neďaleko ležiaci vrch hradnej skaly nad dnešným Devínom zabezpečili sústavami opevnených sídlisk. Zo správ vojenského charakteru sa dozvedáme o pomenovaní oboch sústav – Dowina a Brezalauspurch. Poloha sídliska na bratislavskom hradnom vrchu kontrolujúceho križujúce sa obchodné cesty a dunajský brod, bola veľmi výhodná. Možno povedať, že od prvej polovice 9. storočia tu existovalo dobre opevnené stredisko so zrubovými obydliami, palácom (išlo o dvojpriestorový objekt postavený na vrcholovej plošine areálu hradiska), predrománskou trojloďovou bazilikou, cintorínom, ako aj s hospodárskymi objektmi. Opevnenie, ešte drevozemné (doložená šírka hradby 4.5 m, výška 1,6 – 2 metre), vymedzovalo územie s rozmermi asi 300 x 200 metrov a s niekoľkými nevyhnutnými úpravami vydržalo v takejto podobe až do konca 14. storočia, keď ho nahradili kamenné gotické hradby.

Otázka: Aké veľké bolo oplotenie Bratislavského hradu ?
Odpoveď: doložená šírka hradby 4.5 m, výška 1,6 – 2 metre

Otázka: Ako sa nazývali sústavy opevnených sídlisk nad dnešným Devínom ?
Odpoveď: Dowina a Brezalauspurch

Otázka: Aká bola poloha sídliska na bratislavskom hradnom vrchu ?
Odpoveď: križujúce sa obchodné cesty a dunajský brod

Otázka: Čo existovalo od prvej polovice 9.storočia na bratislavskom hradnom vrchu ? ?
Odpoveď: od prvej polovice 9. storočia tu existovalo dobre opevnené stredisko so zrubovými obydliami, palácom (išlo o dvojpriestorový objekt postavený na vrcholovej plošine areálu hradiska), predrománskou trojloďovou bazilikou, cintorínom, ako aj s hospodárskymi objektmi.
Bratislavský hrad

Na základe uvedených nálezov môžeme Bratislavský hrad v 9. storočí považovať za významnú veľkomoravskú pevnosť – cirkevné i svetské centrum širšieho územia. Sídlila v ňom kniežacia družina aj cirkevný hodnostár. Významné postavenie hradiska sa odráža aj v tom, že jeho názov Brezalauspurch sa objavil v tzv. Salzburských análoch z roku 907 v súvislosti s bitkou 4. júla 907, v ktorej prišlo k porážke bavorských vojsk starými Maďarmi. Už predtým však zanikla pôvodná funkcia hradiska v rámci správnej štruktúry Veľkej Moravy. Významné postavenie získal hrad opäť v 11. storočí, keď sa stal komitátnym hradom a sídlom kráľovskej rodiny.

Otázka: Kde sa objavil názov Brezalauspurch ?
Odpoveď: v tzv. Salzburských análoch z roku 907

Otázka: Za čo považujeme Bratislavský hrad ?
Odpoveď: za významnú veľkomoravskú pevnosť – cirkevné i svetské centrum širšieho územia

Otázka: Kto sídlil v Bratislavskom hrade ?
Odpoveď: Sídlila v ňom kniežacia družina aj cirkevný hodnostár.

Otázka: Kto v bitke 4.júla 907 prehral ?
Odpoveď: prišlo k porážke bavorských vojsk starými Maďarmi
Bratislavský hrad

V marci roku 1387 nastúpil na uhorský trón Žigmund Luxemburský, počas vlády ktorého sa začala významná etapa stavebného vývoja Bratislavského hradu. Z dôvodu narastajúceho husitského ohrozenia ako jeden z prvých krokov prikázal Žigmund zlepšiť obranu na uhorsko-moravských hraniciach. Príkaz sa týkal viacerých stavieb v pohraničí a priamo aj Bratislavského hradu a mesta pod ním. Bratislavský župan Štefan Rozgoň dal na severozápadnej strane v intenciách súdobých opevňovacích prác odstrániť valové opevnenie a nahradiť ho kamenným. Jeho obranyschopnosť dal ešte posilniť výstavbou vysunutých delových bášt.

Otázka: Čím bolo nahradené válove opevnenie na príkaz Štefana Rozgoňa ?
Odpoveď: Bratislavský župan Štefan Rozgoň dal na severozápadnej strane v intenciách súdobých opevňovacích prác odstrániť valové opevnenie a nahradiť ho kamenným.

Otázka: Županom ktorého kraja bol Štefan Rozgoň ?
Odpoveď: Bratislavský župan Štefan Rozgoň

Otázka: Čo prikázal Žigmund zlepšiť ?
Odpoveď: obranu na uhorsko-moravských hraniciach