lukasjanek/skquad huggingface dataset:
Prezident Írska


Prezident Írska (''President of Ireland'' (eng), ''Uachtarán na hÉireann'' (gle)) je írska hlava štátu. Prezident je volený priamo ľuďmi. Prezident zastáva funkciu po dobu 7 rokov a môže byť zvolený najviac na dve funkčné obdobia. Post prezidenta je do začnej miery veľmi ceremoniálny úrad ale prezident má veľmi obmedzené právomoci a úlohy vykonáva s absolútnou diskrétnosťou. Oficiálne sídlo prezidenta je Áras an Uachtaráin v Dubline. Post prezidenta bol založený po vzniku írskej ústavy v roku 1937 a medzinárodne uznávaným sa stal v roku 1949 kedy nadobudol účinnosť zákon o Írskej republike.

Otázka: Na koľko desaťročí je volený prezident Írska ?

Otázka: Kým nie je volený prezidnet Írska ?

Otázka: Kde je hlavné bidlo prezidenta Írska ?

Otázka: Kedy bola založená pošta prezidenta Írska ?

Otázka: Kedy sa stal post prezidenta Fínska medzinárodne uznávaným ?

Otázka: Na koľko rokov je volený prezident Írska ?
Odpoveď: 7 rokov

Otázka: Kým je volený prezidnet Írska ?
Odpoveď: priamo ľuďmi

Otázka: Kde je hlavné sídlo prezidenta Írska ?
Odpoveď: Áras an Uachtaráin v Dubline

Otázka: Kedy bol založený post prezidenta Írska ?
Odpoveď: po vzniku írskej ústavy v roku 1937

Otázka: Kedy sa stal post prezidenta Írska medzinárodne uznávaným ?
Odpoveď: v roku 1949 kedy nadobudol účinnosť zákon o Írskej republike
Dôstojník

Veliaci dôstojníci väčšinou riadia vojenské jednotky, kde sú im podriadení poddôstojníci a mužstvo. Dôstojníci sú hlavnou autoritou jednotiek a nesú zodpovednosť za ich činnosť a splnenie úloh nariadených vyššími autoritami. Tiež nesú zodpovednosť za použitie sily ale aj financie, výzbroj a výstroj jednotky, či dohliadajú na disciplínu.  Hodnosť dôstojníka však môže byť pridelená aj príslušníkom rôznych druhov ozbrojených síl a špecialistom, ktorí nemusia byť bezprostredne veliacimi dôstojníkmi (napr. v letectve či zdravotnej službe).

Otázka: Kto je nadradený veliacim dôstojníkom vo vojenskej jednotke ?

Otázka: Kto riadi humanitárne jednotky ?

Otázka: Akú úlohu majú desiatnici ?

Otázka: Komu môže byť pridelená hodnosť plukovníka ?

Otázka: Čo riadi slobodník ?

Otázka: Kto je podriadený dôstojníkom vo vojenskej jednotke ?
Odpoveď: poddôstojníci a mužstvo

Otázka: Kto riadi vojenské jednotky ?
Odpoveď: Veliaci dôstojníci

Otázka: Akú úlohu majú dôstojníci ?
Odpoveď: sú hlavnou autoritou jednotiek a nesú zodpovednosť za ich činnosť a splnenie úloh nariadených vyššími autoritami

Otázka: Komu môže byť pridelená hodnosť dôstojníka ?
Odpoveď: môže byť pridelená aj príslušníkom rôznych druhov ozbrojených síl a špecialistom, ktorí nemusia byť bezprostredne veliacimi dôstojníkmi

Otázka: Čo riadia veliaci dôstojníci ?
Odpoveď: vojenské jednotky
Virna Lisi

Narodila sa v Ancone, v kraji Marche v strednom Taliansku. Po ukončení strednej školy sa rozhodovala medzi štúdiom práv na rímskej univerzite, ako si priali jej rodičia, a štúdiom hry na klavír. Z právnickej fakulty ale vzápätí odišla a odmietla aj štúdium na konzervatóriu, o ktorom pôvodne uvažovala. Hudobný talent a láska k hudbe ju však priviedli do filmových ateliérov. Zariadil to rodinný priateľ, spevák Giacomo Rondinella, ktorý jej sprostredkoval vystupovanie v zábavných programoch, kde mohla uplatniť svoje hudobné vlohy. Prostredím filmových ateliérov sa zoznámila s ľuďmi, ktorí jej pomohli v jej ďalšej kariére. Prvú väčšiu filmovú príležitosť
jej ponúkol režisér Francesco Maselli vo filme Žena, o ktorej sa hovorí (La Donna del giorno). S týmto filmom reprezentovala Taliansko ako začínajúci mladá herečka na MFF v Karlových Varoch v roku 1957 a film získal Cenu mladých tvorcov.

Otázka: Kde sa narodila herečka Virna Lisi ?
Odpoveď: Narodila sa v Ancone, v kraji Marche v strednom Taliansku

Otázka: Medzi akými štúdiami sa rozhodovala herečka Virna Lisi po ukončení strednej školy ?
Odpoveď: medzi štúdiom práv na rímskej univerzite, ako si priali jej rodičia, a štúdiom hry na klavír. Z právnickej fakulty ale vzápätí odišla a odmietla aj štúdium na konzervatóriu, o ktorom pôvodne uvažovala

Otázka: Ktorý spevák bol rodinným priateľom herečky Virny Lisi ?
Odpoveď: Giacomo Rondinella

Otázka: Ktorý film režiséra Francesca Maselliho bol prvým väčším filmom herečky Virny Lisi ?
Odpoveď: Žena, o ktorej sa hovorí (La Donna del giorno)
Virna Lisi

Rovnako ako mnoho západoeurópskych hercov, ani ona neodolala ponukám z Hollywoodu, kde natočila niekoľko úspešných filmov. Zahrala si s poprednými americkými hercami, vo filme Ako zabiť svoju ženu (How to Murder Your Wife) to bol Jack Lemmon (1965) a vo filme S mojou ženou nie! (Not with My Wife, You Do not!) bol jej partnerom Tony Curtis (1966). V dobrodružnom filme Útok na Queen Mary (Assault on a Queen) hrala po boku Franka Sinatru (1966). V roku 1969 natočila ešte s americkým režisérom Stanley Kramerom vojnovú komédiu Tajemství Santa Vittorie  (The Secret of Santa Vittoria), kde boli jej partnermi Anthony Quinn a Anna Magnaniová.

Otázka: Kto hral s Virnou Lisi vo filme Ako zabiť svoju ženu ?
Odpoveď: Jack Lemmon

Otázka: V ktorom filme hrala Virna Lisi s Tonym Curtisom ?
Odpoveď: S mojou ženou nie!

Otázka: V ktorom filme hrala Virna Lisi s Frankom Sinatrom ?
Odpoveď: Útok na Queen Mary

Otázka: Aký film natočila Virna Lisi s režisérom Stanely Kramerom v roku 1969 ?
Odpoveď: vojnovú komédiu Tajemství Santa Vittorie
Karnátaka

V Karnátake vládli postupne budhistické, hinduistické a moslimské dynastie. Prenikal sem aj vplyv džinizmu.
V prvom tisícročí pred Kr. na celom území boli boje o moc medzi rôznymi kráľovstvami (najväčšie boje boli medzi kráľovstvami Vákátakov a Guptovcov). Od 6. do 8. storočia v Karnátake vládli Pallavovia. V 13. storočí niektoré kráľovstvá v dnešnej Karnátake porazil islamský konvertita generál Malik Kafúr. V stredoveku sa pod hrozbou moslimských výbojov spojili drobné hinduistické štáty na juhu a vytvorili alianciu na čele s rodom Vidžajanagar. Bratia Harihara a Bukka založili pompézne mesto Vidžajanagar, z ktorého ovládali celú ríšu vtedy siahajúcu od Bengálskeho zálivu až po Arabské more. Moslimská vojenská prevaha v 1565 dosiahla vrchol a zničila celé mesto Vidžajanagar. Dnes sú tam iba zrúcaniny.

Otázka: Kto založil mesto Kalkata ?

Otázka: Kedy bolo zničené mesto Palmýra ?

Otázka: Čo sa zachovalo z mesta Kartágo ?

Otázka: Ktoré mesto založili bratia Romulus a Rémus ?

Otázka: Kto porazil kráľovstvá v dnešnej Karnátake v 17 . storočí ?
Karnátaka

Pri pobreží panuje striedavé tropické podnebie. Je celoročne horúce – s priemernou ročnou teplotou okolo 27 stupňov Celzia – s nepatrnými výkyvmi počas roka. Počas letných monzúnových dažďov prichádzajú veľmi silné zrážky. Od októbra do decembra ešte môžu občas prísť slabé dažde. Zvyšné mesiace sú síce bez zrážok, ale i tak je tam vysoká vlhkosť vzduchu, najmä hneď pred a po monzúnoch. Na niektorých miestach dosahuje priemerná ročná výška zrážok až do 3 500 mm. Za úzkym pobrežným pásom vystupuje Západoghatské horské pásmo, ktoré tiež patrí ku krajom Indie, bohatým na zrážky. Tam je niekoľko miest s ročným množstvom zrážok presahujúcim 5 000 mm.

Otázka: Aká je vlhkosť vzduchu v Karnátake ?
Odpoveď: vysoká
Karnátaka

Tiež na Dekanskej plošine, najväčšej časti Karnatáky, panuje tropické podnebie, prirodzene podstatne suchšie ako pri pobreží. Teplota oveľa viac kolíše, lebo tu podnebie nie je ovplyvňované v takej miere oceánom, ako na pobreží. Ročná priemerná teplota závisí od nadmorskej výšky a je nižšia, ako pri mori. Ale v letných mesiacoch je na Dekanskej plošine neznesiteľne horúco. V nižšie položených regiónoch na severe Karnátaky (Bídžápur, Gulbarga, Rájčúr, Béllári) sú vodné zrážky od 500 do 600 mm za rok; zároveň je tam v lete veľmi horúco. V ostatných vyššie položených častiach plošiny sú ročné množstvá zrážok niečo vyššie. Najväčšie mesto štátu, Bangalúr, je známe ako zóna komárov.

Otázka: Aké podnebie je na najväčšej časti Karnatáky Dekanskej plošine ?
Odpoveď: tropické podnebie, prirodzene podstatne suchšie ako pri pobreží
Karnátaka

Pri pobreží panuje striedavé tropické podnebie. Je celoročne horúce – s priemernou ročnou teplotou okolo 27 stupňov Celzia – s nepatrnými výkyvmi počas roka. Počas letných monzúnových dažďov prichádzajú veľmi silné zrážky. Od októbra do decembra ešte môžu občas prísť slabé dažde. Zvyšné mesiace sú síce bez zrážok, ale i tak je tam vysoká vlhkosť vzduchu, najmä hneď pred a po monzúnoch. Na niektorých miestach dosahuje priemerná ročná výška zrážok až do 3 500 mm. Za úzkym pobrežným pásom vystupuje Západoghatské horské pásmo, ktoré tiež patrí ku krajom Indie, bohatým na zrážky. Tam je niekoľko miest s ročným množstvom zrážok presahujúcim 5 000 mm.

Otázka: Aká je priemerná ročná výška zrážok na niektorých miestach Karnátaky ?
Odpoveď: až do 3 500 mm

Otázka: Aké podnebie má Karnátaka ?
Odpoveď: striedavé tropické podnebie

Otázka: Aká je priemerná ročná teplota v Karnátake ?
Odpoveď: 27 stupňov Celzia

Otázka: Kedy sú v Karnátake veľmi silné zrážky ?
Odpoveď: Počas letných monzúnových dažďov
Karnátaka

V Karnátake vládli postupne budhistické, hinduistické a moslimské dynastie. Prenikal sem aj vplyv džinizmu.
V prvom tisícročí pred Kr. na celom území boli boje o moc medzi rôznymi kráľovstvami (najväčšie boje boli medzi kráľovstvami Vákátakov a Guptovcov). Od 6. do 8. storočia v Karnátake vládli Pallavovia. V 13. storočí niektoré kráľovstvá v dnešnej Karnátake porazil islamský konvertita generál Malik Kafúr. V stredoveku sa pod hrozbou moslimských výbojov spojili drobné hinduistické štáty na juhu a vytvorili alianciu na čele s rodom Vidžajanagar. Bratia Harihara a Bukka založili pompézne mesto Vidžajanagar, z ktorého ovládali celú ríšu vtedy siahajúcu od Bengálskeho zálivu až po Arabské more. Moslimská vojenská prevaha v 1565 dosiahla vrchol a zničila celé mesto Vidžajanagar. Dnes sú tam iba zrúcaniny.

Otázka: Kto založil mesto Vidžajanagar ?
Odpoveď: Bratia Harihara a Bukka

Otázka: V ktorom roku zničili moslimské vojská mesto Vidžajanagar ?
Odpoveď: v 1565

Otázka: Aké dynastie vládli v Karnátake ?
Odpoveď: budhistické, hinduistické a moslimské dynastie

Otázka: Kto vládol v Karnátake od 6 . do 8 . storočia ?
Odpoveď: Pallavovia

Otázka: Kto porazil kráľovstvá v dnešnej Karnátake v 13 . storočí ?
Odpoveď: islamský konvertita generál Malik Kafúr
Anaun


Anaun (Анаун (rus)) je v súčasnosti (jún 2014) neaktívny stratovulkán, nachádzajúci sa v pohorí Stredokamčatský chrbát na Kamčatke, niekoľko kilometrov východne od štítovej sopky Vulkan Geodezistov. Vek vzniku vulkánu sa odhaduje na koniec kvartéru (neskorý pleistocén až holocén) a jeho masív je tvorený prevažne bazaltami. Juhozápadne, resp. juhovýchodne od masívu sopky sa tiahnu dve reťaze mladších troskových kužeľov geneticky previazaných s vulkanizmom sopky Anaun. Vek poslednej erupcie nie je známy.

Otázka: Kedy nastala posledná erekcia stratovulkánu Anaun ?

Otázka: Čo nie je Anaun ?

Otázka: Kde sa nachádza potok Anaun ?

Otázka: Ktorými horninami nie je tvorený stratovulkán Anaun ?

Otázka: Kedy zanikol stratovulkán Anaun ?

Otázka: Kedy bola posledná erupcia stratovulkánu Anaun ?
Odpoveď: Vek poslednej erupcie nie je známy

Otázka: Čo je Anaun ?
Odpoveď: neaktívny stratovulkán

Otázka: Kde sa nachádza stratovulkán Anaun ?
Odpoveď: v pohorí Stredokamčatský chrbát na Kamčatke, niekoľko kilometrov východne od štítovej sopky Vulkan Geodezistov

Otázka: Čím je tvorená stratovulkán Anaun ?
Odpoveď: bazaltami

Otázka: Kedy vznikol stratovulkán Anaun ?
Odpoveď: Vek vzniku vulkánu sa odhaduje na koniec kvartéru (neskorý pleistocén až holocén)
Brembo

Brzdy Brembo sú štandardnou výbavou mnohých superšportových automobilov ako Aston Martin, Audi, Ferrari, Lamborghini, Maserati, Mercedes-Benz, Pagani či Porsche a tiež niektorých amerických high-end športových automobilov ako Ford GT, Chevrolet Corvette, Cadillac CTS-V či Dodge Viper a ďalších športových kupé ako Chevrolet Cobalt SS či Nissan 350Z Track Edition. Ostatné značky, ktoré majú brzdy brembo (buď ako štandardné alebo voliteľné príslušenstvo) sú: Acura, Alfa Romeo, Buick, BMW (vrátane Mini), Chrysler, Fiat, Holden, Hyundai, Jaguar, Land Rover, Lexus, Mitsubishi, Nissan ,Opel, Peugeot, Infinity, Pontiac, Renault, Seat, Subaru, Vauxhall, Volkswagen, Volvo a Jeep.

Otázka: Akých super športových automobilov sú brzdy Brembo štandardnou výbavou ?
Odpoveď: Aston Martin, Audi, Ferrari, Lamborghini, Maserati, Mercedes-Benz, Pagani či Porsche a tiež niektorých amerických high-end športových automobilov ako Ford GT, Chevrolet Corvette, Cadillac CTS-V či Dodge Viper a ďalších športových kupé ako Chevrolet Cobalt SS či Nissan 350Z Track Edition

Otázka: Akých amerických high - end športových automobilov sú brzdy Brembo štandardnou výbavou ?
Odpoveď: Ford GT, Chevrolet Corvette, Cadillac CTS-V či Dodge Viper a ďalších športových kupé ako Chevrolet Cobalt SS či Nissan 350Z Track Edition

Otázka: Aké ďalšie značky majú brzdy Brembo ?
Odpoveď: Acura, Alfa Romeo, Buick, BMW (vrátane Mini), Chrysler, Fiat, Holden, Hyundai, Jaguar, Land Rover, Lexus, Mitsubishi, Nissan ,Opel, Peugeot, Infinity, Pontiac, Renault, Seat, Subaru, Vauxhall, Volkswagen, Volvo a Jeep.
Kostol svätej Heleny (Trnava)

Je to jednoloďová stavba s polygonálne uzavretým presbytériom, ktoré bolo pravdepodobne prvou časťou stavby a rebrovou krížovou klenbou. Na severnej strane presbytéria je gotická vežička s kružbovými oknami. Po oboch stranách lode sú barokové kaplnky. Nad gotickým portálom je trojdielna edikula so sochami. Jednoduchý hlavný oltár v pseudogotickom slohu pochádza z konca 19. storočia. V južnej kaplnke je oltár Muža bolesti z obdobia okolo roku 1700, v strede so sochou Božského srdca a po stranách s neskorogotickými oltárnymi krídlami z obdobia okolo roku 1500. V severnej kaplnke sa nachádza bočný oltár s obrazom Panny Márie Loretánskej z rokov 1725 – 1728. Organ v kostole zhotovil staviteľ Karl Neusser z Nového Jičína pred rokom 1900. V roku 1766 dali do veže zvon sv. Alžbety a o päť rokov neskôr zvon sv. Heleny. Kríž na priečelí kostola bol vytesaný v roku 1739 trnavským majstrom Ignácom Melczerom.

Otázka: Čo bolo prvou časťou stavby kostola svätej Heleny v Trnave ?
Odpoveď: polygonálne uzavretým presbytériom

Otázka: Koľko lodí má kostol svätej Heleny v Trnave ?
Odpoveď: Je to jednoloďová stavba

Otázka: Čo sa nachádza na severnej strane presbytéria v kostole svätej Heleny v Trnave ?
Odpoveď: gotická vežička s kružbovými oknami
Chorvátske rameno

S dĺžkou 5138 m, nadmorskou výškou max. 129.48 m a min. 127.93 m a maximálnou výškou hladiny 1.5 m plní ochrannú funkciu drenážneho kanála a je vyhĺbené v bývalom ramene Dunaja v Petržalke v Bratislave, po ktorom nesie aj svoje meno. Pôvodné rameno sa začínalo v ohybe dnešného Pečnianskeho ramena, potom v tvare šikmého 'S' tieklo pod dnešnú Hrobársku ulicu, pokračovalo Bratskou ulicou a oblasťou železničnej trate až po Starohájsku ulicu, potom v súčasnom koryte pri Betliarskej a potom na juh. Vytváralo tak v dnešnej Petržalke viacero polostrovov a ostrovov. Miestni dali Chorvátskemu ramenu ľudový názov "Kanál". Staršie názvy sú: Engerauer Arm, Carlburger Arm, Rusovecké rameno. V stredoveku bolo po Pečnianskom ramene najmohutnejším meandrom na pravej strane Dunaja. Meandrovalo v priestore dnešného sídliska a oddeľovalo viacero ostrovov.

Otázka: Akú dĺžku má Mošonské rameno ?

Otázka: Akú maximálnu nadmorskú výšku má Kľúčovské rameno ?

Otázka: Akú minimálnu nadmorskú výšku má Kľúčovské rameno ?

Otázka: Akú maximálnu výšku hladiny vody má rieka Dunaj v Petržalke ?

Otázka: Akú funkciu plní Karloveské rameno ?
Chorvátske rameno

Výstavba sídliska Petržalka (od r. 1973) od základu rozvrátila sídelnú štruktúru starej Petržalky a dokonale zmazala nivné formy reliéfu. Vybudovaním pravobrežnej hrádze V r. 1950 – 1955 bolo Chorvátske rameno úplne odrezané od rieky podzemnou hlinobetónovou clonou v hĺbke do 12 – 16 m. Pracovníci Povodia Dunaja zregulovali brehy ramena betónovými vegetačnými tvárnicami, upravili dno a umiestnili stavidlá. Šírku brehov zjednotili a v úseku približne od dnešného Námestia Republiky (býv. Námestia Májového povstania) po Tematínsku ul. rameno prebagrovaním prepojili s polovyschnutým korytom severne od Krásnohorskej ulice, kadiaľ tieklo v 18. storočí, a ktoré v 19. storočí opustilo. Dá sa tu hovoriť o čiastočnej rekonštrukcii historického stavu.

Otázka: Kedy sa začalo s výstavbou sídliska Petržalka ?
Odpoveď: od r. 1973
Chorvátske rameno

V roku 1753 bola dĺžka ramena 5.8 km a jeho šírka bola na viacerých profiloch až 200 – 300 m. Najzávažnejším zásahom do prirodzeného vodného režimu Ch. ramena bolo prehradenie jeho výtokov dva roky po veľkej povodni z r. 1771. Prúdenie vody sa tak znížilo na minimum (priesak cez hrádze), takže usadzujúce sa naplaveniny nemohli byť ďalej transportované. Koryto sa začalo zmenšovať a dno dvíhať. Po odstavení ramena v priebehu 19. storočia sa postupne završoval proces jeho zanášania. Tvar sa už nemenil, ale bolo takmer vyschnuté. Vodná plocha sa postupne redukovala, no ešte v polovici 20. storočia bolo krajinársky zaujímavé a biologicky hodnotné.

Otázka: Čo bolo najvážnejším zásahom v histórii do prirodzeného vodného režimu Chorvátskeho ramena ?
Odpoveď: prehradenie jeho výtokov
Chorvátske rameno

S dĺžkou 5138 m, nadmorskou výškou max. 129.48 m a min. 127.93 m a maximálnou výškou hladiny 1.5 m plní ochrannú funkciu drenážneho kanála a je vyhĺbené v bývalom ramene Dunaja v Petržalke v Bratislave, po ktorom nesie aj svoje meno. Pôvodné rameno sa začínalo v ohybe dnešného Pečnianskeho ramena, potom v tvare šikmého 'S' tieklo pod dnešnú Hrobársku ulicu, pokračovalo Bratskou ulicou a oblasťou železničnej trate až po Starohájsku ulicu, potom v súčasnom koryte pri Betliarskej a potom na juh. Vytváralo tak v dnešnej Petržalke viacero polostrovov a ostrovov. Miestni dali Chorvátskemu ramenu ľudový názov "Kanál". Staršie názvy sú: Engerauer Arm, Carlburger Arm, Rusovecké rameno. V stredoveku bolo po Pečnianskom ramene najmohutnejším meandrom na pravej strane Dunaja. Meandrovalo v priestore dnešného sídliska a oddeľovalo viacero ostrovov.

Otázka: Akú dĺžku má kanál Chorvátske rameno v Petržalke ?
Odpoveď: 5138 m

Otázka: Akú maximálnu nadmorskú výšku má kanál Chorvátske rameno v Petržalke ?
Odpoveď: 129.48 m

Otázka: Akú minimálnu nadmorskú výšku má kanál Chorvátske rameno v Petržalke ?
Odpoveď: 127.93 m

Otázka: Akú maximálnu výšku hladiny vody má kanál Chorvátske rameno v Petržalke ?
Odpoveď: 1.5 m

Otázka: Akú funkciu plní kanál Chorvátske rameno v Petržalke ?
Odpoveď: plní ochrannú funkciu drenážneho kanála
George Pólya

Rok štúdia strávil Pólya na univerzite vo Viedni a neskôr v Göttingene, kde sa spoznal so špičkou vtedajšieho matematického sveta. Po potýčke s istým študentom Göttingenskej univerzity počas cesty vlakom bol nútený univerzitu opustiť. Po tejto udalosti pôsobil krátky čas v Paríži a neskôr od roku 1914 najmä v Zürichu, kde pôsobil na ETH. Vďaka dávnejšiemu zraneniu, ktoré utrpel pri futbale, nebol nútený narukovať do rakúsko-uhorskej armády, čo bolo v plnom súlade s jeho pacifistickým presvedčením. Neskôr však problémy armády vzrastali, a tak dostal aj Pólya povolávací rozkaz. Pólya odmietol, čo znamenalo, že sa po mnoho ďalších rokov nemohol vrátiť na územie dnešného Maďarska - vstúpil tam až v roku 1967. Prijal švajčiarske občianstvo a v roku 1918 sa oženil so Švajčiarkou Stellou Verou Weberovou.

Otázka: V ktorom roku sa   George Pólya oženil ?
Odpoveď: v roku 1918

Otázka: Kde George Pólya pôsobil najmä od roku 1914 ?
Odpoveď: v Zürichu

Otázka: Kvôli čomu George Pólya nebol nútení narukovať do rakúsko - uhorskej armády ?
Odpoveď: zraneniu, ktoré utrpel pri futbale

Otázka: S kým sa oženil George Pólya ?
Odpoveď: Stellou Verou Weberovou

Otázka: V ktorom roku George Pólya vstúpil zas na dnešné územie Maďarska ?
Odpoveď: v roku 1967
George Pólya

Základnú školu a gymnázium navštevoval Pólya v Budapešti. Na strednej škole vynikal v biológii a literatúre, avšak v matematike dosahoval priemerné výsledky. Neskôr opisoval svojich stredoškolských učiteľov matematiky ako mrzkých. V roku 1905 začal na budapeštianskej univerzite študovať právo, avšak odbor pokladal za nudný, a preto svoje štúdium predčasne ukončil. Vzápätí študoval dva roky jazyky a literatúru, kde získal aprobáciu učiteľa latinčiny a maďarčiny, ktorú však nikdy nevyužil. Neskôr sa zaoberal najmä filozofiou, kde ho jeho profesor Alexander Bernát nasmeroval na štúdium matematiky a fyziky. Počas univerzitných štúdií ho spomedzi matematikov pravdepodobne najviac ovplyvnil Lipót Fejér.

Otázka: Ako George Pólya opisoval svojich stredoškolských učiteľov matematiky ?
Odpoveď: ako mrzkých

Otázka: V ktorých predmetoch George Pólya vynikal na strednej škole ?
Odpoveď: v biológii a literatúre

Otázka: V ktorom meste George Pólya navštevoval základnú školu ?
Odpoveď: v Budapešti

Otázka: Kto George Pólya počas univerzitných štúdii spomedzi matematikov pravdepodobne najviac ovplyvnil ?
Odpoveď: Lipót Fejér

Otázka: V ktorom roku začal George Pólya študovať právo na budapeštianskej univerzite ?
Odpoveď: V roku 1905
George Pólya

George Pólya (* 13. december 1887, Budapešť, Maďarsko - † 7. september 1985, Palo Alto, Kalifornia, USA) bol maďarský matematik. Zaoberal sa veľkým množstvom matematických disciplín, najmä kombinatorikou, teóriou pravdepodobnosti, komplexnou analýzou, parciálnymi diferenciálnymi rovnicami, teóriou potenciálu, teóriou čísel, matematickou fyzikou, či geometriou. Zaoberal sa tiež heuristickými metódami a teóriou vyučovania matematiky. Je autorom viacerých kníh, spomedzi ktorých je pravdepodobne najznámejšia kniha How to Solve It vydaná v roku 1945 a pojednávajúca o metódach riešenia matematických problémov.

Otázka: Ktorá je pravdepodobne najznámejšia kniha ktorú vydal George Pólya ?
Odpoveď: How to Solve It

Otázka: Kto bol George Pólya ?
Odpoveď: bol maďarský matematik

Otázka: Kedy sa narodil George Pólya ?
Odpoveď: 13. december 1887

Otázka: Kedy zomrel George Pólya ?
Odpoveď: 7. september 1985

Otázka: V ktorom roku bola vydaná kniha How to Solve it od George Pólya ?
Odpoveď: v roku 1945
Titan (mesiac)

Okolnosti vzniku a vývoja Titanu sú zatiaľ nejasné. Pokiaľ je správna teória, že vnútro mesiaca je rozdelené na tri vrstvy: jadro, plášť a kôru, tak, ako je to aj u terestrických planét, potom sa Titan sformoval podobným spôsobom ako ony: akréciou z plynoprachového disku. Po svojom vzniku bolo vnútro mesiaca roztavené a ťažšie látky mali možnosť pod vplyvom gravitácie klesať do jeho ťažiska, kde utvorili jadro. Počas fázy horúceho vnútra mal mať Titan aj sopečnú aktivitu, ktorá vytvorila jeho atmosféru.

Otázka: Čo pravdepodobne tvorí vnútro Titanu ?
Odpoveď: vnútro mesiaca je rozdelené na tri vrstvy: jadro, plášť a kôru

Otázka: Ako sa sformoval mesiac Titan ?
Odpoveď: akréciou z plynoprachového disku

Otázka: U akých planétach je základom ich formovania   akrécia z plynoprachového disku ?
Odpoveď: u terestrických planét

Otázka: Čo sa stalo s vnútrom Titana po jeho vzniku ?
Odpoveď: Po svojom vzniku bolo vnútro mesiaca roztavené a ťažšie látky mali možnosť pod vplyvom gravitácie klesať do jeho ťažiska, kde utvorili jadro

Otázka: Kedy bola na Titane sopečná aktivita ?
Odpoveď: Počas fázy horúceho vnútra
Titan (mesiac)

| Hmotnosť              = 1,345 × 1023 kg
| Priemerná hustota     = 1,8798 ± 0,0044 g/cm3
| Gravitácia na rovníku = 1,35 m/s2(0,138 g)
| Gravitačný parameter  =  Kubický kilometerkm³ km³
/s2
| Úniková rýchlosť      = 0.379 km/s
| Perióda rotácie       = 382,690 h (viazaná rotácia)
| Rýchlosť rotácie      =
| Odklon osi rotácie k orbite mesiaca = 
| Odklon osi rotácie k ekliptike      =
| Rektascenzia          =
| Deklinácia            =
| Albedo                = 0,21
| Priemerná povrchová teplota = −179 °C, t. j. 94 K
| Jasnosť               =

Otázka: Akú hmotnosť má mesiac Titan ?
Odpoveď: 1,345 × 1023 kg

Otázka: Aká je priemerná povrchová teplota na mesiaci Titan ?
Odpoveď: −179 °C, t. j. 94 K

Otázka: Akú gravitáciu má mesiac Titán na rovníku ?
Odpoveď: 1,35 m/s2(0,138 g)

Otázka: Aká je priemerná hustota Titánu ?
Odpoveď: 1,8798 ± 0,0044 g/cm3

Otázka: Aká je perióda rotácie mesiaca Titán ?
Odpoveď: 382,690 h
Titan (mesiac)


Zloženie Titanu je podobné ako u ostatných veľkých ľadových mesiacov (Ganymedes, Kallisto) – z polovice je tvorené vodným ľadom a z polovice kremíkovým kamenistým materiálom. Jeho priemerná hustota 1,88 g/cm3 je síce väčšia ako hustota vody, ale menšia ako hustota planéty Merkúr. Oproti Merkúru je mesiac napriek väčším rozmerom tiež menej hmotný. Je však hmotnejší než väčší mesiac Ganymedes. Gravitácia na Titane je 7-krát slabšia ako pozemská. Povrch Titanu je väčší ako povrch svetadielov Európy, Afriky a Ázie dohromady.

Otázka: Z čoho je zložený Titan ?
Odpoveď: Zloženie Titanu je podobné ako u ostatných veľkých ľadových mesiacov (Ganymedes, Kallisto) – z polovice je tvorené vodným ľadom a z polovice kremíkovým kamenistým materiálom

Otázka: Akú má Titan hustotu v porovnaní s Merkúrom ?
Odpoveď: Jeho priemerná hustota 1,88 g/cm3 je síce väčšia ako hustota vody, ale menšia ako hustota planéty Merkúr

Otázka: Aká je gravitácia na Titane v porovnaní so Zemou ?
Odpoveď: 7-krát slabšia

Otázka: Aký je veľký povrch Titanu v porovnaní so Zemou ?
Odpoveď: Povrch Titanu je väčší ako povrch svetadielov Európy, Afriky a Ázie dohromady

Otázka: Je priemerná hustota Titanu väčšia ako hustota vody ?
Odpoveď: je síce väčšia ako hustota vody
Titan (mesiac)

Až do výsledkov podrobnej analýzy sondy Cassini vedci predpokladali, že rotácia Titanu je viazaná, to znamená, že k Saturnu otáča stále tú istú stranu. Koncom roku 2007 sa však podarilo stanoviť skutočnú Titanovu rotačnú periódu, ktorá je o 0,36° za rok rýchlejšia, ako by zodpovedalo viazanej rotácii. Chybné boli tiež predpoklady o nulovom sklone rotačnej osi. Jej sklon predstavuje 27°, čo je viac než sklon rotačnej osi Zeme. Vďaka tomu na Titane existujú výrazné ročné obdobia, no hodnoty teplôt počas nich zostávajú naproti Zemi vo výrazných mínusových hodnotách.

Otázka: Čo predpokladali vedci o Titane až do výsledkov podrobnej analýzy sondy Cassini ?
Odpoveď: vedci predpokladali, že rotácia Titanu je viazaná, to znamená, že k Saturnu otáča stále tú istú stranu

Otázka: Čo sa podarilo zistiť o Titane koncom roku 2007 ?
Odpoveď: podarilo stanoviť skutočnú Titanovu rotačnú periódu

Otázka: Aké chybné predpoklady boli o mesiaci Titan ?
Odpoveď: o nulovom sklone rotačnej osi

Otázka: Aký je sklon rotačnej osi Titanu ?
Odpoveď: Jej sklon predstavuje 27°, čo je viac než sklon rotačnej osi Zeme

Otázka: Aký význam má sklon rotačnej osi 27 stupňov na Titane ?
Odpoveď: Vďaka tomu na Titane existujú výrazné ročné obdobia, no hodnoty teplôt počas nich zostávajú naproti Zemi vo výrazných mínusových hodnotách
Titan (mesiac)

Druhá teória vnútornej stavby mesiaca však predpokladá, že tieto vrstvy neexistujú a pod kôrou uhľovodíkov je teleso mesiaca tvorené jednotvárnou zmesou ľadu a skál. V tomto prípade sa mesiac formoval pomaly v priebehu milióna rokov a neprešiel horúcim štádiom. Keďže chladné vnútro nedovoľuje prítomnosť sopiek, atmosféra mesiaca musela vzniknúť inak ako ich činnosťou. Japonskí vedci sa nazdávajú, že plyny do atmosféry mohli priniesť kométy, ktoré sa s mesiacom zrazili počas veľkého bombardovania pred 4 miliardami rokov.

Otázka: Aká je druhá teória vnútornej stavby Titana ?
Odpoveď: Druhá teória vnútornej stavby mesiaca však predpokladá, že tieto vrstvy neexistujú a pod kôrou uhľovodíkov je teleso mesiaca tvorené jednotvárnou zmesou ľadu a skál

Otázka: Ako dlho sa podľa druhej teórie formoval mesiac Titan ?
Odpoveď: V tomto prípade sa mesiac formoval pomaly v priebehu milióna rokov a neprešiel horúcim štádiom

Otázka: Čo spôsobila neprítomnosť sopiek počas fázy formovania Titanu ?
Odpoveď: atmosféra mesiaca musela vzniknúť inak ako ich činnosťou

Otázka: Čo sa nazdávajú japonskí vedci o mesiaci Titan ?
Odpoveď: že plyny do atmosféry mohli priniesť kométy, ktoré sa s mesiacom zrazili počas veľkého bombardovania pred 4 miliardami rokov
Titan (mesiac)

Titan obieha na okraji Saturnovej plazmosféry (sféry vyplnenej elektricky nabitými časticami), ktorá je vytvorená Saturnovým magnetickým poľom. Titan so svojou indukovanou magnetosférou je vodivá prekážka pre častice Saturnovej plazmosféry. Keďže Titan obieha okolo planéty pomalšie ako častice plazmosféry, brzdí tieto častice a vytvára deformáciu magnetického poľa Saturna. Titan sa pohybuje už na hranici magnetopauzy, a tak sa niekedy nachádza v magnetosfére Saturna, inokedy je zase v priamom kontakte so slnečným vetrom.

Otázka: Kde obieha Titan ?
Odpoveď: na okraji Saturnovej plazmosféry

Otázka: Čo je to plazmosféra ?
Odpoveď: sféry vyplnenej elektricky nabitými časticami

Otázka: Čo pôsobí Titan so svojou indukovanou magnetosférou ?
Odpoveď: vytvára deformáciu magnetického poľa Saturna

Otázka: Čo vyvoláva , že sa Titan pohybuje na hranici magnetopauzy ?
Odpoveď: Titan sa pohybuje už na hranici magnetopauzy, a tak sa niekedy nachádza v magnetosfére Saturna, inokedy je zase v priamom kontakte so slnečným vetrom
Titan (mesiac)


Existenciu hustej atmosféry prvýkrát dokázal G. P. Kuiper v roku 1944 pomocou spektrografie, keď spozoroval absorpčné čiary prislúchajúce metánu. Pozorovania sondami Voyager potvrdili dusík ako hlavný komponent atmosféry a určili jej tlak na povrchu približne o polovicu väčší ako na Zemi. V skutočnosti je jeho tlak o 60 % väčší ako na povrchu Zeme. Titan je tak okrem Zeme jediným telesom v našej slnečnej sústave, ktoré má v atmosfére najväčšie zastúpenie dusíka. Na rozdiel od Zeme však atmosféra Titanu neobsahuje žiadny kyslík. Jeho atmosféra je 5-krát hrubšia ako pozemská, horné vrstvy sú až vo výške 600 km nad povrchom. Teplota horných vrstiev atmosféry dosahuje -200°C.

Otázka: Aký je tlak na povrchu Titana v porovnaní so Zemou ?
Odpoveď: o 60 % väčší ako na povrchu Zeme

Otázka: Aká je atmosféra na Titane ?
Odpoveď: Jeho atmosféra je 5-krát hrubšia ako pozemská, horné vrstvy sú až vo výške 600 km nad povrchom. Teplota horných vrstiev atmosféry dosahuje -200°C

Otázka: Kto prvýkrát dokázal existenciu hustej atmosféry na Titane ?
Odpoveď: G. P. Kuiper v roku 1944

Otázka: Čo pozoroval Kuiper keď sa mu podarilo dokázať hustú atmosféru na Titane ?
Odpoveď: spozoroval absorpčné čiary prislúchajúce metánu

Otázka: Čo potvrdili pozorovania sondy Voyager na Titane ?
Odpoveď: potvrdili dusík ako hlavný komponent atmosféry a určili jej tlak na povrchu približne o polovicu väčší ako na Zemi
Titan (mesiac)

Dlhodobé mapovanie zistilo, že niektoré výrazné povrchové útvary počas mnohoročného pozorovania sondou zmenili svoju polohu až o 30 km. Ide o ďalšiu skutočnosť podporujúcu existenciu kvapalného oceánu, na ktorom by tieto útvary spolu s mesačnou kôrou plávali. Na základe toho predstavitelia NASA začali uvažovať o rozšírení prieskumu Titanu ďalšou sondou. V ďalších mesiacoch roku 2011 sonda pokračovala v dlhodobom monitorovaní oblačnosti, zloženia atmosféry a hľadané sezónnych zmien. V novembri sonda zahájila novú fázu štúdia nazvanú Titan Exploration at Apoapsis (TEA). Ide o sériu pozorovaní približne raz za týždeň trvajúcich až 37 hodín, ktoré majú za cieľ najmä monitorovať oblačnosť a detegovať nové molekuly a izotopy v stratosfére prístrojom CIRS.

Otázka: Čo zistilo dlhodobé mapovanie Titanu ?
Odpoveď: Dlhodobé mapovanie zistilo, že niektoré výrazné povrchové útvary počas mnohoročného pozorovania sondou zmenili svoju polohu až o 30 km.
Titan (mesiac)

Kvôli nízkym teplotám (okolo −180 °C) na povrchu mesiaca nedochádza k sublimácii vodného ľadu, výsledkom čoho je absencia vodných pár v atmosfére. Oblaky na Titane sú tak tvorené pravdepodobne etánom, metánom a ďalšími jednoduchými uhľovodíkmi. Rozloženie uhľovodíkov je vo všetkých oblastiach danej výšky rovnaké, ale podliehajú sezónnym zmenám v závislosti od ročných období. 200 km nad povrchom sa k nim pridávajú tholiny, ktoré spôsobujú charakteristickú oranžovú farbu mesiaca. Ešte nižšie sa tvoria organické aerosóly.

Otázka: Aká je teplota na Titane ( mesiac ) ?
Odpoveď: (okolo −180 °C

Otázka: Čím sú tvorené oblaky na Titane ( Mesiac ) ?
Odpoveď: etánom, metánom a ďalšími jednoduchými uhľovodíkmi.
Titan (mesiac)

Hustá atmosféra neustále zahaľuje povrch Titanu. Zabraňuje tak preniknutiu väčšiny slnečných lúčov na povrch mesiaca, ktoré sa od nej odrážajú do kozmického priestoru, čím spôsobuje antiskleníkový efekt. Sonda Huygens nebola schopná počas zostupu určiť polohu Slnka, ale bola schopná v existujúcom šere získať obrázky povrchu mesiaca. Preto sa predpokladá, že nielen Slnko, ale ani Saturn nie je z povrchu Titanu viditeľný. Pozorovania sondy Cassini z roku 2004 naznačujú, že atmosféra rotuje oveľa rýchlejšie ako povrch mesiaca (podobne ako na Venuši).

Otázka: Čo zistila sonda Cassini o Titane ( mesiac ) ?
Odpoveď: , že atmosféra rotuje oveľa rýchlejšie ako povrch mesiaca

Otázka: Čo zahaľuje povrch Titanu ( mesiac ) ?
Odpoveď: Hustá atmosféra

Otázka: Čomu zabraňuje hustá atmosféra Titanu ( mesiac ) ?
Odpoveď: preniknutiu väčšiny slnečných lúčov na povrch mesiaca

Otázka: Čo nebola sonda Huygens schopná určiť počas zostupu ?
Odpoveď: určiť polohu Slnka, ale bola schopná v existujúcom šere získať obrázky povrchu mesiaca.

Otázka: Čo nie je vidno z povrchu Titánu ( mesiac ) ?
Odpoveď: nielen Slnko, ale ani Saturn
Titan (mesiac)


Sonda Cassini objavila gigantický oblak nad severným pólom mesiaca. Má priemer až 2400 km a siaha po 60-tu rovnobežku. Je pravdepodobné, že práve z tohto oblaku pršia uhľovodíky hromadiace sa v povrchových jazerách. Jeho existenciu predpokladali vedci ešte predtým, než sa ho podarilo sonde odfotografovať. Oblak existuje už niekoľko rokov a vedci predpokladajú, že v priebehu ďalšieho vývinu sa bude presúvať do južných polárnych končín. Mraky na Titane sa pohybujú rýchlosťou okolo 1 m/s. Nad južným pólom mesiaca sa zase vytvoril polárny vír.

Otázka: Aký ma priemer oblak na Titane ( mesiac ) ?
Odpoveď: až 2400 km a siaha po 60-tu rovnobežku.

Otázka: Čo sa vytvorilo nad južným pólom Titána ( mesiac ) ?
Odpoveď: polárny vír.

Otázka: Čo objavila sonda Cassini nad Titanom ( mesiac ) ?
Odpoveď: objavila gigantický oblak nad severným pólom

Otázka: Čo prší z oblakov na Titane ( mesiac ) ?
Odpoveď: uhľovodíky hromadiace sa v povrchových jazerách.

Otázka: Akou rýchlosťou sa pohybujú mraky na Titáne ( mesiac ) ?
Odpoveď: okolo 1 m/s.
Titan (mesiac)



Povrch Titanu je relatívne mladý, čo svedčí o komplexnej a neustále prebiehajúcej geologickej činnosti. Vek povrchu je oveľa mladší ako vek celého mesiaca a jeho odhady sa pohybujú v rozmedzí medzi 100 miliónmi až jednou miliardou rokov. Infračervený prieskum povrchu ukázal, že na povrchu mesiaca sú útvary, ktoré sa interpretujú ako oceány, ľadovce a pevniny. Ide o jediný známy mesiac s takýmto rozmanitým povrchom a jediný známy mesiac s aspoň čiastočne kvapalným povrchom. Podľa údajov zo sondy Voyager 1 vedci predpokladajú, že Titan je vybudovaný zrejme z rovnakých dielov kremičitanov a molekúl NH3.H2O a CH4.H2O. Povrchové teploty sa pohybujú okolo −179 °C (94 K). Zmena teplôt v rámci polohy na mesiaci je len nepatrná, na póloch klesá iba o 2 K.

Otázka: Aký je vek povrchu Titanu ( mesiac ) ?
Odpoveď: vek celého mesiaca a jeho odhady sa pohybujú v rozmedzí medzi 100 miliónmi až jednou miliardou rokov.

Otázka: Aký je povrch Titanu ( mesiac ) ?
Odpoveď: je relatívne mladý

Otázka: Aké útvary sa nachádzajú na Titane ( mesiac ) ?
Odpoveď: útvary, ktoré sa interpretujú ako oceány, ľadovce a pevniny

Otázka: Z čoho je vybudovaný Titan ( mesiac ) ?
Odpoveď: zrejme z rovnakých dielov kremičitanov a molekúl NH3.H2O a CH4.H2O.

Otázka: Aká teplota je na Titane ( mesiac ) ?
Odpoveď: Povrchové teploty sa pohybujú okolo −179 °C (94 K). Zmena
Titan (mesiac)

Poloha oblakov a s nimi súvisiacich jazier sa mení v priebehu sezón, ktoré trvajú sedem pozemských rokov. Počas sezón sa uhľovodíkové jazerá striedavo vyparujú a tvoria oblaky a opäť napĺňajú zrážkami z oblakov. Hlavnou zložkou týchto dažďov je podľa spektrometra VIMS sondy Cassini etán. Tieto zrážky sú väčšinou mierne a pomerne rýchlo sa vyparia. V okolí severného pólu sa sústreďuje skôr metán padajúci na povrch v podobe búrok a metánových zrážok.

Na základe pozorovaní sondy Cassini v rokoch 2004 – 2007 planetológovia prišli k záveru, že jeho oblaky sa tvoria a pohybujú skoro rovnako ako oblaky na Zemi. To však vyvrátili neskoršie pozorovania sondy Cassini, ktoré nezaznamenali ani zďaleka dostatočnú koncentráciu dikyanoacetylénu, látky, z ktorej sa oblaky skladajú. Sonda zaznamenala v atmosfére Titanu ľadové oblaky, na ktorých skondenzovanie by bolo potrebné 100-krát väčšie množstvo tejto chemikálie. Podobný výsledok dal už detektor sondy Voyager 1, ktorá okolo mesiaca preletela dávno pred Cassinim, čo si ale vedci vysvetľovali nedostatočnou citlivosťou jej detektora. Keď ale rovnaký mechanizmus dal aj prístroj CIRS sondy Cassini, vedci museli svoj názor na proces spôsobujúci vznik oblakov na Titane prehodnotiť. Výskumníci si to začali vysvetľovať pomocou chémiou pevných látok.

Otázka: Čo sa deje s jazerami na Titane ( mesiac ) ?
Odpoveď: jazerá striedavo vyparujú a tvoria oblaky a opäť napĺňajú zrážkami z oblakov.

Otázka: Aký prvok sa vyskytuje pri severnom póle Titana ( mesiac ) ?
Odpoveď: metán

Otázka: Ako sa pohybujú mraky na Titane ( mesiac ) ?
Odpoveď: skoro rovnako ako oblaky na Zemi.

Otázka: Aké oblaky našla sonda Cassini na Titáne ?
Odpoveď: ľadové oblaky

Otázka: Čo je hlavnou zložkou mrakov na Titane ?
Odpoveď: etán
Titan (mesiac)

Ešte pred misiou Cassini existovala teória, že celý povrch Titanu by mohol pokrývať globálny oceán tvorený kvapalnými uhľovodíkmi, čo sa však nepotvrdilo po prieskume sondou Huygens. Kvapalné uhľovodíky sa na Titane nachádzajú, ale sú situované v jazerách až moriach prerušovaných ľadovou pevninou, na ktorej sú pohoria. V roku 2006 sonda Cassini objavila zatiaľ najvyššie pohorie pokryté vrstvami organického materiálu a zahalené do oblakov. Pohorie je asi 150 km dlhé, 30 km široké a vysoké okolo 1 500 metrov. Na jeho vrchole leží svetlý materiál zo zmrznutých uhľovodíkov, pravdepodobne metánu. Dá sa predpokladať, že pohorie sa vytvorilo vrásnením podobne ako pohoria na Zemi. Na ďalších obrázkoch z posledného (25. november) preletu sa objavili dlhé horské pásma, duny a nánosy materiálu pripomínajúce lávové rieky. Duny sa skladajú zo zrniek piesku z organických zlúčenín (benzén, naftalén a fenantrén, ktoré vznikli pôsobením kozmického žiarenia na chladný acetylénový ľad). Podľa R. Lorenza je dunami pokrytých 20 % povrchu mesiaca. Ich zvyčajná výška je okolo 100 metrov, šírka 1 km a dĺžka až stovky kilometrov.

Otázka: Ako sa vytvorilo pohorie na Titane ?
Odpoveď: vrásnením podobne ako pohoria na Zemi.

Otázka: Kde sa nachádzajú uhľovodíky na Titane ?
Odpoveď: sú situované v jazerách až moriach prerušovaných ľadovou pevninou, na ktorej sú pohoria.

Otázka: Čo objavila sonda Cassini v roku 2006 ?
Odpoveď: objavila zatiaľ najvyššie pohorie pokryté vrstvami organického materiálu a zahalené do oblakov.

Otázka: Aké je veľké pohorie , ktoré objavila sonda Cassini ?
Odpoveď: 150 km dlhé, 30 km široké a vysoké okolo 1 500 metrov.

Otázka: Čo leží na vrchole pohoria na Titane ?
Odpoveď: Na jeho vrchole leží svetlý materiál zo zmrznutých uhľovodíkov, pravdepodobne metánu.
Titan (mesiac)

Do roku 2010 bolo s istotou známych iba päť impaktných kráterov na povrchu mesiaca. Ďalších 44 známych je však tiež veľmi pravdepodobne impaktného pôvodu. Staršie známe krátery sú silne erodované, zaplavené uhľovodíkmi alebo pochované v piesočných dunách. Najväčší kráter na Titane je Menrva s priemerom 425 km. Hustá atmosféra, v ktorej mnohé telesá zhoria, sa zaslúžili o to, že kráterov je menej než na porovnateľných telesách slnečnej sústavy. Druhým dôvodov malého množstva impaktných kráterov je prebiehajúca erózia, ktorá, podobne ako na Zemi, tieto útvary časom zahladzuje.

Otázka: Vďaka čomu je na Titane malo kráterov ?
Odpoveď: Hustá atmosféra, v ktorej mnohé telesá zhoria

Otázka: Aké sú staršie krátery na Titane ?
Odpoveď: sú silne erodované, zaplavené uhľovodíkmi alebo pochované v piesočných dunách.

Otázka: Ako sa volá najväčší kráter na Titane ?
Odpoveď: Menrva

Otázka: Aký ma priemer najväčší kráter na Titane ?
Odpoveď: 425 km
Titan (mesiac)

Koncom júla 2008 odborníci definitívne potvrdili, že na povrchu Titanu sa nachádza jazero tvorené etánom. Existencia jazier tekutých uhľovodíkov na povrchu Titanu sa predpokladala už dávno. Prvé objavené jazero leží v blízkosti južného pólu a jeho hladina pokrýva plochu asi 20000 km2. Je o niečo väčšie ako jazero Ontário, podľa ktorého dostalo aj meno. Etán vypĺňajúci jazero vznikol pôsobením ultrafialového žiarenia na molekuly metánu. Odparovaním z jazier sa zrejme dopĺňajú uhľovodíky v atmosfére.

Otázka: Akú plochu pokrýva najväčšie jazero Titanu ?
Odpoveď: asi 20000 km2.

Otázka: Čo potvrdili odborníci koncom júla 2008 o povrchu Titanu ( mesiac ) ?
Odpoveď: odborníci definitívne potvrdili, že na povrchu Titanu sa nachádza jazero tvorené etánom.

Otázka: Čím vznikol etán v jazerách Titanu ?
Odpoveď: pôsobením ultrafialového žiarenia na molekuly metánu.

Otázka: Aké jazerá sú na Titane ?
Odpoveď: jazier tekutých uhľovodíkov
Titan (mesiac)

Radar sondy Cassini objavil ďalšie potenciálne jazerá a moria. Najväčšia objavená tmavá oblasť má rozlohu až 400000 km2, čiže len o málo menšiu ako Kaspické more. Dostala pomenovanie Kraken Mare. V niektorých moriach sa našli tiež polostrovy a ostrovy. Predpokladá sa, že tieto jazerá a moria kvapalných uhľovodíkov sú zásobárne pre uhľovodíky v atmosfére. Celkové predpokladané množstvo kvapalných uhľovodíkov na Titane minimálne stokrát prevyšuje všetky známe zásoby ropy a zemného plynu na Zemi. Tieto tekuté plochy podliehajú sezónnym zmenám. Ako sa blížilo pre severnú pologuľu Titanu zatiaľ posledné leto, sonda Cassini pozorovala, že jej jazerá sa zapĺňajú uhľovodíkmi. Naproti tomu rozloha jazier v blízkosti južného pólu sa medzi rokmi 2005 až 2009 zmenšila.

Otázka: Čo sa nachádza v moriach Titanu ?
Odpoveď: polostrovy a ostrovy

Otázka: Koľkokrát prevyšujú uhľovodíky Titanu Zem ?
Odpoveď: minimálne stokrát

Otázka: Čo sa stalo medzi rokmi 2005 až 2009 s jazerami Titánu ?
Odpoveď: rozloha jazier v blízkosti južného pólu sa medzi rokmi 2005 až 2009 zmenšila.

Otázka: Aká je najväčšia tmavá oblasť Titanu ?
Odpoveď: 400000 km2

Otázka: Ako sa volá najväčšia tmav oblasť Titanu ?
Odpoveď: Kraken Mare
Titan (mesiac)

 
V rokoch 2004-2017 prebiehal výskum prostredníctvom misie Cassini-Huygens. Cassini bola sonda na obežnej dráhe okolo Saturna a Huygens je pristávacie puzdro, ktoré priletelo k Saturnu v spojení so sondou Cassini. Jeho úlohou bolo pristáť na povrchu Titanu. Sonda Cassini zostala obiehať okolo Saturna, ale počas misie mnohokrát blízko preletela okolo tohto mesiaca. Zaznamenávala sezónne zmeny na Titane počas celého jeho "polroka" odvodeného od obežnej doby Saturna okolo Slnka (30 rokov). Študovala postupnú premenu mesiaca od zimy na jeho severnej pologuli až po jej leto.

Otázka: Čo malo za úlohu Huygens ?
Odpoveď: . Jeho úlohou bolo pristáť na povrchu Titanu.

Otázka: Čo bola prioritná práca pre sondu Cassini ?
Odpoveď: . Zaznamenávala sezónne zmeny na Titane počas celého jeho "polroka" odvodeného od obežnej doby Saturna okolo Slnka (30 rokov). Študovala postupnú premenu mesiaca od zimy na jeho severnej pologuli až po jej leto.

Otázka: Čo bolo hlavnou úlohou sondy Cassini ?
Odpoveď: obiehať okolo Saturna, ale počas misie mnohokrát blízko preletela okolo tohto mesiaca.

Otázka: V akých rokoch prebiehala misia Cassini - Huygens ?
Odpoveď: V rokoch 2004-2017

Otázka: Čo bola sonda Cassini ?
Odpoveď: Cassini bola sonda na obežnej dráhe okolo Saturna
Titan (mesiac)

Sonda Cassini bola navedená na obežnú dráhu Saturna 1. júla 2004 a 2. júla sa sonda po prvýkrát priblížila k Titanu. Preletela okolo neho vo vzdialenosti 339000 km, neskôr však absolvovala množstvo ďalších a tesnejších priblížení. 26. októbra minula sonda Cassini mesiac vo vzdialenosti 1176 km. Na Zem prišli prvé detailné snímky, spektrá a radarové údaje. 19. novembra sa uskutočnila kontrola pripravenosti na uvoľnenie puzdra Huygens, ktoré sa malo odpojiť od sondy a samostatne pristáť na povrchu mesiaca. 23. novembra prebehla posledná previerka puzdra Huygens. 13. decembra sa uskutočnil ďalší prelet okolo Titanu s najväčším priblížením 1200 km.

Dňa 25. decembra 2004 sa od sondy Cassini oddelila sonda Huygens. Modul začal trojtýždňovú samostatnú cestu. 28. decembra sonda Cassini previedla úhybný manéver, ktorý jej zaistil tretí prelet okolo Titanu, tentoraz vo vzdialenosti 60000 km.

Otázka: Kedy sa sonda Cassini priblížila k Titanu ?
Odpoveď: 1. júla 2004 a 2. júla

Otázka: Kedy sa sonda Huygens oddelila od sondy Cassini ?
Odpoveď: Dňa 25. decembra 2004

Otázka: Kedy bola sonda Cassini navedená na obežnú dráhu Saturna ?
Odpoveď: 1. júla 2004
Titan (mesiac)

Na základe obehu a rotácie telesa, ako aj rádiových meraní sondy Cassini počas blízkych preletov, Rose-Marie Balandová z Kráľovského observatória v Bruseli predpokladá, že vnútro Titanu je rozdelené na jadro, plášť a kôru. Hrúbka týchto vrstiev sa ešte upresňuje, ale predbežne je odhadovaná na 150 – 200 km u kôry, 5 – 425 u oceánu. Jadro je diferencované iba čiastočne. Kremíkové jadro s priemerom okolo 3400 km je pravdepodobne obalené niekoľkými vrstvami zloženými najmä z vodného ľadu rôznej kryštalickej štruktúry. Titan je príliš malý, aby sám dokázal generovať teplo vo svojom jadre. Napriek tomu je jadro možno horúce ešte od dôb vzniku, alebo je zahrievané slapovými silami Saturnu. V takom prípade sa môže medzi horúcim jadrom a ľadovou kôrou na povrchu nachádzať tekutá vrstva tvorená chladnou slanou vodou s malou prímesou amoniaku (čpavku), síry, dusíka a vápnika. To potvrdzujú aj odrazy rádiových signálov. Existenciu takejto vrstvy podporuje aj objavenie vulkanickej činnosti (tzv. kryovulkanizmus) na Titane. Podľa J. Mitchella je ďalším dôkazom podpovrchového oceánu na Titanu kolísanie rýchlosti jeho rotácie. Tekutina totiž znižuje moment zotrvačnosti jeho povrchu.

Podľa teórie publikovanej v roku 2008 na stránkach časopisu Science sa kôra Titanu pohybuje nezávisle od podpovrchových vrstiev. Pod kôrou by sa totiž mal vyskytovať globálny oceán tvorený vodou a amoniakom. Tento oceán sa musí nachádzať v hĺbkach pod 100 km, pretože ak by sa nachádzal bližšie k povrchu, tak by pri dopade telesa, ktoré vytvorilo obrovský impaktný útvar Menvra, došlo k prelomeniu kôry.

Otázka: Aký priemer ma kremíkové jadro Titanu ?
Odpoveď: okolo 3400 km

Otázka: Aké je jadro Titanu ?
Odpoveď: Kremíkové jadro

Otázka: Ako je diferencované jadro Titanu ?
Odpoveď: iba čiastočne.

Otázka: Aká je približná hrúbka vnútra Titanu ?
Odpoveď: predbežne je odhadovaná na 150 – 200 km u kôry, 5 – 425 u oceánu.

Otázka: Ako je rozdelené vnútro Titanu ?
Odpoveď: na jadro, plášť a kôru