lukasjanek/skquad huggingface dataset:
Slovenské novinárstvo pred prvou svetovou vojnou a počas nej

Za takýchto okolností slovenské novinárstvo počas prvej svetovej vojny nemohlo uspokojiť veľký hlad verejnosti po aktuálnych, najmä politických a frontových informáciách. Pritom sa vtedy od slovenského novinárstva očakávalo veľa. Vodcovia národného hnutia sa domnievali, že bude aspoň čiastočne nahrádzať zakázané verejné zhromaždenia, činnosť zastavených národných združení a spolkov – čo sa však vtedy nedalo uskutočniť. Útoky maďarských vládnucich kruhov po vypuknutí vojny smerovali hlavne proti slovenskému politickému novinárstvu. Hneď v prvých dňoch vojny to pocítila redakcia martinského Národného hlásnika. vedeného Milošom Pietorom a Milanom Ivankom. Po náhlej smrti Miloša Pietora 10. júla 1914, ktorý si veľmi poškodil zdravie vo vacovskom väzení, kde trpel za tlačové delikty, stal sa zodpovedným redaktorom tohto týždenníka Jozef Gregor – Tajovský. Po uverejnení spomínaného Dérerovho článku Hyeny chcú vojnu, štátny žalobca skonfiškoval toto číslo periodika, ale dal urobiť prehliadku jeho redakcie. Redaktorov navyše obvinili, že v týždenníku uverejnili mapu Európy a Ázie, čím vraj chceli poukázať na nepomer medzi malým Rakúsko-Uhorskom a cárskym Ruskom. Koncom roku 1914 bol týždenník zastavený pre “uverejňovanie článkov ohrozujúcich záujmy vojny."

Otázka: Kedy zomrel Miloš Pietor ?
Odpoveď: 10. júla 1914

Otázka: Kde si Miloš Pietor veľmi poškodil zdravie ?
Odpoveď: vo vacovskom väzení
Slovenské novinárstvo pred prvou svetovou vojnou a počas nej

Emanuel Lehocký – predseda Slovenského výkonného výboru Sociálnodemokratickej strany vo svojom zjazdovom referáte odsúdil predchádzajúcu politickú pasivitu Slovenskej národnej strany, pričom slovenskú politiku v rokoch 1848 – 1914 vyhlásil za nevýbojnú, pokornú a nerevolučnú. (Žiadosti slovenského národa z 10. mája 1848, Slovenské národné memorandum z 5. a 6. júna 1861, následné volebné programy Slovenskej národnej strany atď.). Kritizoval tých slovenských politikov, ktorí očakávali “mesiáša z Petrohradu"(martinskí národniari), ale aj liberálov – hlasistov, ktorí čakali “na vykupiteľa z Belvedéru" (Františka-Ferdinanda).

Otázka: Ktorých slovenských politikov Emanuel Lehocký kritizoval ?
Odpoveď: Kritizoval tých slovenských politikov, ktorí očakávali “mesiáša z Petrohradu"(martinskí národniari), ale aj liberálov – hlasistov, ktorí čakali “na vykupiteľa z Belvedéru" (Františka-Ferdinanda).

Otázka: Slovenskú politiku v ktorých rokoch vyhlásil Emanuel Lehocký za nevýbojnú , pokornú a nerevolučnú ?
Odpoveď: v rokoch 1848 – 1914
Slovenské novinárstvo pred prvou svetovou vojnou a počas nej

Ojedinelým zjavom v slovenskom novinárstve vojnových rokov bol budapeštiansky Právny obzor vydávaný raz za tri mesiace od júla roku 1917. Bol to ojedinelý jav, lebo cez svetovú vojnu sa slovenské časopisy nezakladali. Do júna roku 1918 vyšli z neho štyri čísla. Jeho vydavateľom a redaktorom bol právnik Emil Stodola, priekopník česko-slovenskej spolupráce a stúpenec hlasistickej politiky “budapeštianskych Slovákov” sústredených okolo Milana Hodžu. Emil Stodola vo svojich Pamätiach uvádza, že Právny obzor založil “spontánne bez akéhokoľvek iného vplyvu”, Prikročil tým hlavne “k zostaveniu právneho názvoslovia slovenského”, s ktorým chcel oboznámiť aj českých právnikov predpokladajúc, “že sa blíži čas, keď to názvoslovie potrebovať budeme”. Tento predpoklad sa mu splnil po založení Československej republiky. Časopis mal odberateľov aj v českých zemiach. Emil Stodola pred prevratom roku 19818 v Právnom obzore žiadal používanie slovenčiny na školách, úradoch a na súdoch. Polemizoval tu aj s tvrdením vládneho predstaviteľa Wekerleho o údajnej existencii “tlačovej slobody v Uhorsku”.

Otázka: Čo uvádza Emil Stodola vo svojich Pamätiach ?
Odpoveď: že Právny obzor založil “spontánne bez akéhokoľvek iného vplyvu”
Slovenské novinárstvo pred prvou svetovou vojnou a počas nej

Vojna vážne poškodila aj málopočetnú slovenskú robotnícku tlač. V júni roku 1914 prestal vychádzať liptovskomikulášsky odborový mesačník Kožorobotník – ústredný orgán uhorsko-krajinského družstva kožorobotníkov, ktorého slovenskú verziu mal na starosti Andrej Kožka. V júli t.r. zanikol v Budapešti trojjazyčný Skleni robotnik – Úveges – Der Glasarbeiter. Tento časopis len vo svojom siedmom ročníku od 1. mája 1914 začal vychádzať aj v slovenčine, pretože si to vynútili slovenskí robotníci. V ťažkej ekonomickej situácii bola aj redakcia Robotníckych novín, ktoré boli zastavené na určitý čas roku 1915 a úplne prestali vychádzať od 1. marca do 1. októbra 1917. Potom sa vydávanie tohto robotníckeho týždenníka obnovilo. Slovenskí robotníci si roku 1917 vynútili vydávanie peštianskeho odborového časopisu Kovorobotník v slovenčine, no časopis po niekoľkých číslach zanikol.

Otázka: V ktorom roku si slovenskí robotníci vynútili vydávanie pieštianskeho odborového časopisu Kovorobotník v slovenčine ?
Odpoveď: 1917

Otázka: Kedy prestal vychádzať liptovskomikulášsky odborový mesačník Kožorobotník ?
Odpoveď: V júni roku 1914

Otázka: Kedy začal časopis Úvges- Der Glasarbeiter vychádzať aj v slovenčine ?
Odpoveď: Tento časopis len vo svojom siedmom ročníku od 1. mája 1914 začal vychádzať aj v slovenčine

Otázka: Kto mal na starosti slovenskú verziu družstva kožorobotníkov ?
Odpoveď: Andrej Kožka
Slovenské novinárstvo pred prvou svetovou vojnou a počas nej

Vtedy sa začal šovinistický pohon na „panslávov“ – týchto vraj „ruských špiónov a zradcov uhorskej vlasti“. Toto prenasledovanie organizovala maďarská meštiacka, ale aj slovenská odnárodňujúca tlač. Robila tak na priamy podnet vlády, úradov a vedenia maďarských politických strán. Začalo sa inzultovanie, šikanovanie, terorizovanie a zatváranie slovenských národovcov. Prenasledovanie sa sústredilo hlavne na slovenskú inteligenciu. Napr. Milan Hodža bol hneď po narukovaní do Trenčína zatknutý a vojenskou eskortou dopravený do vojenského väzenia v Bratislave, v ktorom už sedel Ivan Dérer. V Bánovciach zatvorili vtedy Janka Jesenského, v Novom Meste nad Váhom Rudolfa Markoviča. Podobný osud stihol Jána Fábryho, J. Roháčika, J. Cablka, L. Moyzesa, Miloša Krnu a iných.

Otázka: Kto organizoval prenasledovanie " panslávov " ?
Odpoveď: Toto prenasledovanie organizovala maďarská meštiacka, ale aj slovenská odnárodňujúca tlač
Slovenské novinárstvo pred prvou svetovou vojnou a počas nej

V rokoch 1914 – 1918 vzrástla cena tony papiera z 2000 na 26 000 korún. Počas vojny sa postupne z novín vytrácala inzercia, ktorá im predtým zabezpečovala aké-také príjmy. Záujem verejnosti sa vtedy sústreďoval hlavne na politické denníky a strácal sa interes o záujmové, kultúrne a literárne časopisy. Viazla pravidelná doprava novín a časopisov železnicou slúžiacou prednostne vojnovým účelom. Znemožňovala sa kolportáž novín a ich predaj v kioskoch a v trafikách. Vydavateľom periodík veľmi škodili ich časté konfiškácie, bielenie strán, ako aj to, že strácali zdroje aktuálnych a hodnoverných informácii. O ťažkej situácii redaktorov a vydavateľov slovenskej tlače svedčia aj ich často uverejňované prosby o zasielanie predplatného a o dobrovoľné peňažné dary, pretože náklady na jej vydávanie sa stále zvyšovali.

Otázka: Na aký typ novín sa sústredili čitatelia v predvojnovom období ?
Odpoveď: Záujem verejnosti sa vtedy sústreďoval hlavne na politické denníky a strácal sa interes o záujmové, kultúrne a literárne časopisy

Otázka: Prečo viazla doprava novín vo vojnovom období ?
Odpoveď: Viazla pravidelná doprava novín a časopisov železnicou slúžiacou prednostne vojnovým účelom

Otázka: Čo najviac škodilo vydavateľom novín vo vojnovom období ?
Odpoveď: Vydavateľom periodík veľmi škodili ich časté konfiškácie, bielenie strán, ako aj to, že strácali zdroje aktuálnych a hodnoverných informácii

Otázka: Aké sú dôkazy o ťažkostiach s vydávaním novín počas vojny ?
Odpoveď: O ťažkej situácii redaktorov a vydavateľov slovenskej tlače svedčia aj ich často uverejňované prosby o zasielanie predplatného a o dobrovoľné peňažné dary, pretože náklady na jej vydávanie sa stále zvyšovali

Otázka: Ako vzrástla cena papiera v rokoch 1914 - 1918 ?
Odpoveď: V rokoch 1914 – 1918 vzrástla cena tony papiera z 2000 na 26 000 korún
Slovenské novinárstvo pred prvou svetovou vojnou a počas nej

Na jeseň roku 1916 sa do vážnych finančných ťažkostí dostali aj tvorcovia najvýznamnejších slovenských kultúrnych a literárnych časopisov Slovenských pohľadov a Živeny. Nemali čím platiť Kníhtlačiarskemu účastinárskemu spolku v Martine. Preto aj ich čísla vychádzali veľmi oneskorene a často iba v polovičnom náklade s obmedzeným počtom strán. Preto sa aj muselo pristúpiť k podstatnému zvýšeniu predplatného. Vtedy redakcia Živeny uvažovala, či nemá “za príkladom iných, už zaniknutých časopisov, zložiť zbraň”. Takéto a podobné ťažkosti mali aj iné noviny a časopisy. Vtedy v Uhorsku takmer každý týždeň niektoré z nich zanikli.

Otázka: Prečo sa dostali do finančných problémov časopisy Slovenské Pohľady a Živena ?
Odpoveď: Nemali čím platiť Kníhtlačiarskemu účastinárskemu spolku v Martine

Otázka: Aký bol dôsledok finančných problémov Slovenských pohľadov a Živeny ?
Odpoveď: ich čísla vychádzali veľmi oneskorene a často iba v polovičnom náklade s obmedzeným počtom strán. Preto sa aj muselo pristúpiť k podstatnému zvýšeniu predplatného

Otázka: Kedy sa do ťažkostí dostali časopisy Slovenské pohľady a Živena ?
Odpoveď: Na jeseň roku 1916

Otázka: O akom riešení uvažovalo vydavateľstvo Živeny , kvôli problémom počas vojny ?
Odpoveď: Vtedy redakcia Živeny uvažovala, či nemá “za príkladom iných, už zaniknutých časopisov, zložiť zbraň”
Slovenské novinárstvo pred prvou svetovou vojnou a počas nej

15. júla 1914 vyšlo posledné, siedme číslo politickospoločenského mesačníka Dolnozemského Slováka v Novom Sade, ktorí viedli právnici Miloš Krno a Ľudovít Mičátek. V tom istom mesiaci a roku vo svojom jedenástom ročníku zanikol “politicko-spoločenský mesačník Zvolenské noviny”, pretože jeho vydavateľ a redaktor, právnik Ľudovít Medvecký musel narukovať. V tom istom roku prestali vychádzať aj Nitriansko-Trenčianske noviny, Považské noviny, slovenská príloha k Oravsko-stoličným novinám. Ešte roku 1916 sa podarilo Pavlovi Blahovi v Skalici vydávať regionálny časopis Pokrok, “týždenník venovaný ku poučeniu a vzdelaniu slovenského ľudu”, no zakrátko aj ten zanikol. Bola to vážna strata, lebo takto národne prebudená slovenská inteligencia stratila možnosť bezprostredne ovplyvňovať pospolitý ľud.

Otázka: Prečo prestali vychádzať Zvolenské noviny počas vojny ?
Odpoveď: pretože jeho vydavateľ a redaktor, právnik Ľudovít Medvecký musel narukovať

Otázka: Kedy vyšlo posledné číslo mesačníka Dolnozemský Slovák ?
Odpoveď: 15. júla 1914

Otázka: Kto viedol mesačník Dolnozemský Slovák počas vojny ?
Odpoveď: právnici Miloš Krno a Ľudovít Mičátek

Otázka: Kto bol vydavateľom Zvolenských novín ?
Odpoveď: právnik Ľudovít Medvecký

Otázka: Ktoré ďalšie noviny okrem Dolnozemského Slováka a Zvolenských novín prestali kvôli vojne vychádzať ?
Odpoveď: V tom istom roku prestali vychádzať aj Nitriansko-Trenčianske noviny, Považské noviny, slovenská príloha k Oravsko-stoličným novinám
Slovenské novinárstvo pred prvou svetovou vojnou a počas nej

Jedinou skupinou slovenských novín a časopisov, ktorej prvá svetová vojna neuškodila, ale naopak jej pomohla a ju aj rozšírila, boli vládne uhrofilské odnárodňujúce tlačové orgány. Začiatkom svetovej vojny vychádzalo ich šesť. Bol to denník Slovenské noviny a päť politických týždenníkov. Počas vojny ani jeden z nich nezanikol, ale naopak – rozšíril sa počet ich strán a zvýšil sa aj ich náklad. Z celkového počtu tridsať periodík vychádzajúcich počas vojny v slovenčine tvorili jednu pätinu, či šestinu.

Otázka: Ako sa darilo slovenským odnárodňujúcim novinám a časopisom na začiatku vojny ?
Odpoveď: Počas vojny ani jeden z nich nezanikol, ale naopak – rozšíril sa počet ich strán a zvýšil sa aj ich náklad

Otázka: Ktorým slovenským novinám a časopisom sa počas vojny darilo ?
Odpoveď: Jedinou skupinou slovenských novín a časopisov, ktorej prvá svetová vojna neuškodila, ale naopak jej pomohla a ju aj rozšírila, boli vládne uhrofilské odnárodňujúce tlačové orgány

Otázka: Koľko slovenských odnárodňujúcich novín a časopisov vychádzalo začiatkom vojny ?
Odpoveď: šesť

Otázka: Ktoré slovenské odnárodňujúce noviny a časopisy vychádzali na začiatku vojny ?
Odpoveď: Bol to denník Slovenské noviny a päť politických týždenníkov

Otázka: Aký bol náklad slovenských odnárodňujúcich novín počas vojny ?
Odpoveď: Z celkového počtu tridsať periodík vychádzajúcich počas vojny v slovenčine tvorili jednu pätinu, či šestinu
Slovenské novinárstvo pred prvou svetovou vojnou a počas nej

Najnebezpečnejšie z nich boli Slovenské noviny, ktoré začal roku 1886 v Budapešti vydávať tri razy do týždňa Viktor Hornyanszký z peňazí zhabaných Matice slovenskej, ale aj z vládnych subvencií. Spočiatku mali nízky náklad, no ten v nasledujúcich rokoch narastal. O desať rokov pribudla k nim príloha	Opradový kresťan. Roku 1901 sa stali denníkom (okrem nedele). Postupne ich redaktormi boli Viktor Hornyanszký, Anton Zatopek, Karol Csecsotka a Adolf Pechány. Pretože dostávali vládne subvencie, mohli ich za zníženú cenu posielať učiteľom, notárom a iným – a to podľa zoznamov, ktoré im poskytli poslanci vládnych politických strán. Pretože, ako sme spomínali, počas vojny boli jediným slovenským denníkom prinášajúcim aj obšírne frontové spravodajstvo, slovenská verejnosť mala o ne, napriek ich odnárodňujúcemu charakteru, veľký záujem. Ku koncu vojny mali už na tie časy veľmi vysoký náklad medzi periodikami – až 80 000 exemplárov.

Otázka: Prečo mala slovenská verejnosť taký veľký záujem o Slovenské noviny ?
Odpoveď: počas vojny boli jediným slovenským denníkom prinášajúcim aj obšírne frontové spravodajstvo, slovenská verejnosť mala o ne, napriek ich odnárodňujúcemu charakteru, veľký záujem

Otázka: Kto boli redaktori Slovenských novín ?
Odpoveď: Postupne ich redaktormi boli Viktor Hornyanszký, Anton Zatopek, Karol Csecsotka a Adolf Pechány

Otázka: Kedy sa začali vydávať Slovenské noviny v Budapešti ?
Odpoveď: roku 1886

Otázka: Kto začal vydávať Slovenské noviny v Budapešti v roku 1886 ?
Odpoveď: Viktor Hornyanszký

Otázka: Z akých peňazí boli vydávané Slovenské noviny v Budapešti ?
Odpoveď: z peňazí zhabaných Matice slovenskej, ale aj z vládnych subvencií
Slovenské novinárstvo pred prvou svetovou vojnou a počas nej

V súvislosti s vypovedaním vojny Srbsku vstúpili 23. júla 1914 v Uhorsku do platnosti prísne nariadenia o zrušení slobody zhromažďovania sa, prejavu a slobody tlače, na ktorú bola uvalená prísna cenzúra. Okrem toho bola zrušená imunita poslancov a rozpustená snemovňa. Vypovedanie vojny Srbsku vzbudilo medzi maďarskými bohatšími vrstvami veľké nadšenie. Títo „vlastenci“ tiahli cez mestá a dediny v demonštračných sprievodoch s heslami: “Nech žije vojna! Nech žije armáda! Nech zhynie Srbsko!" Vtedy sa vyhlasovalo, že Trojspolok za niekoľko týždňov rozdrví Dohodu a veľmi skoro zlikviduje aj malé Srbsko. Peštiansky denník Ast-Est vtedy vyhlásil, že Uhorsko sa vrhne na Srbov ako tiger na myš.

Otázka: Čo sa počas demonštračných sprievodov vyhlasovalo o Trojspolku ?
Odpoveď: Trojspolok za niekoľko týždňov rozdrví Dohodu a veľmi skoro zlikviduje aj malé Srbsko

Otázka: Ako sa volal denník , ktorý vyhlásil , že Uhorsko sa vrhne na Srbov ako tiger na myš ?
Odpoveď: Peštiansky denník Ast-Est

Otázka: Aké nariadenia začali v Uhorsku platiť po vypovedaní vojny Srbsku ?
Odpoveď: nariadenia o zrušení slobody zhromažďovania sa, prejavu a slobody tlače, na ktorú bola uvalená prísna cenzúra
Čipka

Pôvod čipky je predmetom diskusií historikov. V Taliansku tvrdia že v 1493 roku dopytovala čipky milánska šľachtická rodina Sforzovcov. Flámi tvrdia, že čipku má kňaz slúžiaci omšu na obraze z roku 1485 od Hansa Memlinga. Avšak nakoľko čipky vznikli z rôznych techník, nie je možné povedať, že majú pôvod na jednom mieste. Koncom 15. storočia nastal prudký vývoj čipiek. Obe, paličkované aj šité čipky dominovali v odevnej ako aj v interiérovej výzdobe. Na skrášlenie rukávov a golierov bola šitá čipka vyšívaná slučkami a oblúkmi (pikotkami). Čipky používalo katolícke duchovenstvo na obradných rúchach v počiatkoch cirkvi, rozšírenie čipiek však nastalo až s rozšírením v 16. storočí do severozápadnej časti európskeho kontinentu. V 19. storočí misionári rozšírili výrobu čipiek medzi pôvodné obyvateľstvo severoamerického kontinentu. Osobitnou históriou čipkárstva bolo vyvinutie strojnej výroby čipiek za použitia čipkárskeho stroja.
V dnešnej dobe kreatívne časopisy, cechy a nadácie ukazujú že staré techniky s novými nápadmi môžu tvoriť práce, ktoré možno nazvať umením.

Otázka: Čo tvrdia Flámi o čipke ?
Odpoveď: Flámi tvrdia, že čipku má kňaz slúžiaci omšu na obraze z roku 1485 od Hansa Memlinga.

Otázka: Čoho predmetom je pôvod čipky ?
Odpoveď: Pôvod čipky je predmetom diskusií historikov.

Otázka: Kto dopytoval čipky podľa Talianov ?
Odpoveď: V Taliansku tvrdia že v 1493 roku dopytovala čipky milánska šľachtická rodina Sforzovcov.

Otázka: Kedy nastal prudký vývoj čipiek ?
Odpoveď: Koncom 15. storočia nastal prudký vývoj čipiek.
Katedrála Zosnutia presvätej Bohorodičky (Moskva)

V chráme sa nachádzal aj originál zázračnej ikony Vladimírskej Matky Božej, dnes je originál umiestnený v špeciálnej vitírne v Tretiakovskej galérii. V chráme je dnes umiestnená kópia zo 16. storočia. O vzniku a pôvode tejto najznámejšej ruskej ikony sa toho dodnes veľa nevie. Privezená bola z Konštantínopolu a v 12. storočí bola prevezená z Kyjeva do mesta Vladimír. Traduje sa, že v ruských dejinách spôsobila viacero zázrakov, ktoré zachránili ruský národ. Ruskí cári a najvyšší cirkevní hodnostári uctievali zázračnú ikonu rôznymi drahocennými darmi, ktorými okrášľovali obraz. Metropolita Fotij dal vyhotoviť zlatý obklad obrazu, cár Alexej I. dal utkať zlatý záves vážiaci 3 kg, ktorý zakrýval a chránil ikonu. Nad hlavou Matky Božej umiestnili zlatú svätožiaru vykladanú diamantami, perlami a smaragdami. Obloženie ikony sa dnes nachádza v Zbrojnej sieni moskovského Kremľa.

Otázka: Kde je umiestnená zázračná ikona Vladimírskej Matky Božej ?
Odpoveď: v špeciálnej vitírne v Tretiakovskej galérii
Katedrála Zosnutia presvätej Bohorodičky (Moskva)

V prednej časti chrámu pred prvými dvoma stĺpmi sa nachádzajú 3 modliace kreslá, ktoré pripomínajú malé stavby – modlitebne. Modliace kreslo cárov označované ako Monomachov trón dal z dreva vyrobiť cár Ivan IV. Hrozný. Na drevenom obklade trónu sú výjavy zo života kniežaťa Vladimíra II. Monomacha. Kamenné Patriarchov trón je doslova primurovaný k juhovýchodnému stĺpu kostola. Samotná sedacia časť je z jemného červeného zamatu. Toto kreslo bolo určené pre patriarchu alebo metropolitu, ktorý sa tu modlil, ak neviedol bohoslužbu. Cárovnin trón pochádza zo 17. storočia, je z dreva a nachádza sa pri severovýchodnom stĺpe. Na strieške „trónu“ sú z troch strán výjavy narodenia Matky Božej, Ježiša Krista a svätého Jána Krstiteľa. Na čalúnenej zadnej stene je vyšitý dvojhlavý orol – symbol cárskeho Ruska. Na krídlach má erby ruských miest a na hrudi erb Moskvy so svätým Jurajom.

Otázka: Z akého materiálu je Cárovnin trón v Katedrále Zosnutia presvätej Bohorodičky v Moskve ?
Odpoveď: je z dreva

Otázka: Z akého obdobia pochádza Cárovnin trón v Katedrále Zosnutia presvätej Bohorodičky v Moskve ?
Odpoveď: zo 17. storočia
Katedrála Zosnutia presvätej Bohorodičky (Moskva)

Chrám je trojloďový, napriek nedostatku denného svetla nepôsobí pochmúrne. Priestor pôsobí vzdušne, otvorene. Celková plocha chrámu je rozdelená na východnej strane ikonostasom na väčšiu verejnú časť a menšiu neverejnú. Keďže do chrámu preniká iba málo vonkajšieho svetla, osvetlenie zabezpečujú len mohutné lustre. Centrálny strieborný luster váži okolo 330 kg. V lustroch sa používali len sviečky z čistého včelieho vosku, pretože sa netopili a nestekali, mali príjemné svetlo a pri horení voňali. Strop podopierajú štyri stĺpy, každý s hrúbkou viac ako 2 metre. Svetlo sa odráža od zlatých farieb na freskách a ikonách, čo znásobuje jas.

Otázka: Koľko váži centrálny strieborný luster v Katedrále Zosnutia presvätej Bohorodičky v Moskve ?
Odpoveď: 330 kg

Otázka: Koľko lodí má Katedrála Zosnutia presvätej Bohorodičky v Moskve ?
Odpoveď: Chrám je trojloďový
Katedrála Zosnutia presvätej Bohorodičky (Moskva)


Prvá kamenná stavba chrámu pochádzala z roku 1326 z obdobia vlády veľkokniežaťa Ivana Kalitu, ktorý ho dal postaviť na popud vtedajšieho moskovského metropolitu Petra na mieste predošlého dreveného kostola. Tento prvý murovaný chrám v Moskve zasvätili Zosnutiu Matky Božej. Chrám v roku 1327 vysvätil metropolita Peter, ktorý tu aj bol ako prvý metropolita pochovaný. Vzhľad zodpovedal vtedajšiemu byzantskému slohu – stavba bola murovaná z nahrubo opracovaných kvádrov bieleho kameňa s hladko tesanými ozdobnými elementami. V tejto podobe chrám existoval 145 rokov, kým ho z dôvodu schátralosti nariadil rozobrať a postaviť znovu cár Ivan III. v roku 1472.

Otázka: Z ktorého roku pochádza prvá kamenná stavba Katedrály Zosnutia presvätej Bohorodičky v Moskve ?
Odpoveď: z roku 1326 z obdobia vlády veľkokniežaťa Ivana Kalitu, ktorý ho dal postaviť na popud vtedajšieho moskovského metropolitu Petra na mieste predošlého dreveného kostola
Katedrála Zosnutia presvätej Bohorodičky (Moskva)

Ikonostas pochádza z roku 1653 a je umiestnený na severnej strane chrámu. Je tvorený piatimi radmi ikon a vytvára umelú „stenu“ chrámu od podlahy po strop, ktorá oddeľuje verejnú časť chrámu od neverejnej obradnej. Ikonostas symbolizuje jednotu Starého zákona a Nového zákona. Prvý rad zhora tvoria ikony praotcov a patriarchov. Druhý rad sú starozákonní proroci. V treťom rade sú vyobrazenia cirkevných sviatkov a výjavy z Evanjelia. Uprostred štvrtého – hlavného radu ikon je ikona Krista a po oboch stranách ikony Matky Božej, Jána Krstiteľa a apoštolov. Spodný rad tvoria ikony získané kniežatami a cármi z miest podriadených Moskve. Uspenský chrám sa môže pochváliť jednou z najväčších zbierok ikon z 11. – 12. storočia na svete. Prevažná väčšina chrámových ikon pochádza zo 14. a 15. storočia. Najcennejšími sú ikony „Bohorodička Hodigitria (Sprievodkyňa) a svätý Juraj“, „Spasiteľ – Prísne oko“, „Svätá Trojica“, „Vladimírska Matka Božia“ (dve kópie), „Zosnutie Bohorodičky“, „Apoštoli Peter a Pavol“ a mnohé ďalšie.

Otázka: Čo symbolizuje ikonostas Katedrály Zosnutia presvätej Bohorodičky v Moskve ?
Odpoveď: symbolizuje jednotu Starého zákona a Nového zákona

Otázka: Z ktorého obdobia pochádza prevzaná väčšina chrámových ikon Katedrály Zosnutia presvätej Bohorodičky v Moskve ?
Odpoveď: zo 14. a 15. storočia.

Otázka: Z ktorého roku pochádza ikonostas Katedrály Zosnutia presvätej Bohorodičky v Moskve ?
Odpoveď: z roku 1653
Diachrónny výskum frazeológie

Diachrónny výskum frazeológie je výskum frazeologického fondu a jeho systému z hľadiska diachrónnej frazeológie. Ide o výskum určitých štruktúrno-gramatických, štruktúrno-sémantických a iných osobitostí frazeologického fondu hociktorého vývinového obdobia. Medzi hlavné úlohy tohto výskumu patrí postihnutie dlhodobého vývinového frazeologizačného procesu, zistenie historických prototypov frazém, ktorými sú často voľné spojenia. Výskum sa zameriava na frazeológiu jednak z čisto jazykovej stránky z hľadiska vzniku a vývinu formy jednotlivých frazém, ich sémantiky a funkcie, jednak sleduje etymologickú stránku frazém v širšom zmysle.

Otázka: V čom spočíva psycholingvistický výskum frazeológie ?

Otázka: Na čo sa zameriava výskum frazeológie rómskeho jazyka ?

Otázka: Čo   sleduje psycholingvistický výskum frazeológie ?

Otázka: Čo je to synchrónny výskum frazeológie ?

Otázka: Čo patrí medzi hlavné úlohy terénneho výskumu rómskej frazeológie ?

Otázka: V čom spočíva diachrónny výskum frazeológie ?
Odpoveď: Ide o výskum určitých štruktúrno-gramatických, štruktúrno-sémantických a iných osobitostí frazeologického fondu hociktorého vývinového obdobia

Otázka: Na čo sa zameriava diachrónny výskum frazeológie ?
Odpoveď: Výskum sa zameriava na frazeológiu jednak z čisto jazykovej stránky z hľadiska vzniku a vývinu formy jednotlivých frazém, ich sémantiky a funkcie,

Otázka: Čo   sleduje diachrónny výskum frazeológie ?
Odpoveď: sleduje etymologickú stránku frazém v širšom zmysle

Otázka: Čo je to diachrónny výskum frazeológie ?
Odpoveď: je výskum frazeologického fondu a jeho systému z hľadiska diachrónnej frazeológie

Otázka: Čo patrí medzi hlavné úlohy diachrónneho výskumu frazeológie ?
Odpoveď: Medzi hlavné úlohy tohto výskumu patrí postihnutie dlhodobého vývinového frazeologizačného procesu, zistenie historických prototypov frazém, ktorými sú často voľné spojenia
Majstrovstvá klubov FIFA 2000

Majstrovstvá klubov FIFA 2000 bol premiérový ročník majstrovstiev klubov FIFA, ktorý sa uskutočnil v Brazílii. Turnaj začal 5. januára a skončil 14. januára. Víťazom sa stal brazílsky klub Corinthians, keď vo finále porazil brazílsky klub Vasco da Gama 0 - 0, 4-3 na penalty. Rozhodujúcu penaltu strelil v štvrtej sérii Brazílčan Edu. Najlepším strelcom turnaja sa stali s 3 gólmi Brazílčan Romário a Francúz Nicolas Anelka. Najužitočnejší hráč sa stal Brazílčan Edílson. Zápas o tretie miesto vyhral mexický klub Necaxa.

Otázka: Kde sa uskutočnili Majstrovstvá klubov FIFA 2002 ?

Otázka: Kedy začali Majstrovstvá klubov FIFA 2004 ?

Otázka: Kto sa stal víťazom Majstrovstiev klubov FIFA 2005 ?

Otázka: Kto sa stal najužitočnejším hráčom Majstrovstiev klubov FIFA 2006 ?

Otázka: Ktorý klub vyhral zápas o tretie miesto na Majstrovstvách klubov FIFA 2010 ?

Otázka: Čo boli Majstrovstvá klubov FIFA 2000 ?
Odpoveď: Majstrovstvá klubov FIFA 2000 bol premiérový ročník majstrovstiev klubov FIFA, ktorý sa uskutočnil v Brazílii

Otázka: Kde sa uskutočnil prvý ročník Majstrovstiev klubov FIFA 2000 ?
Odpoveď: v Brazílii

Otázka: Kedy sa konal turnaj Majstrovstvá klubov FIFA 2000 ?
Odpoveď: Turnaj začal 5. januára a skončil 14. januára.

Otázka: Ktorý klub sa stal víťazom Majstrovstiev klubov FIFA 2000 ?
Odpoveď: brazílsky klub Corinthians

Otázka: Ktorý klub porazilo mužstvo Corinthians vo finále Majstrovstiev klubov FIFA 2000 ?
Odpoveď: klub Vasco da Gama
Shogun (album)

Shogun je v poradí štvrtý album americkej metalcore kapely Trivium. Vyšiel 30. septembra 2008, vo vydavateľstve Roadrunner Records. Vokálovo sa podobá na predchádzajúce albumy Ember to Inferno a Ascendancy, avšak obsahuje aj prvky jemnosti ako v The Crusade. Názov pochádza z Japonského slova Shogun, čo v jeho preklade znamená "generál"(takto ich volali vo feudálnom Japonsku). Na albume hrá aj sedemstrunová gitara v rukách Matta Heafyho aj Coreyho Beaulieua. Bas gitaristom je Paolo Gregoletto a bicie obsluhuje Travis Smith. Ako na predchádzajúcich albumoch aj tu sa nachádza song s rovnakým názvom ako album (Shogun). Tento posledný song z albumu skoro presahuje 12 minút, a počas celej skladby je cítiť dynamickosť celého albumu, striedanie rytmov je úplne napasované do celej skladby, a dá sa tvrdiť, že ide nielen o vynikajúcu pieseň, ale aj o doterajší skladateľský a aranžérsky vrchol tejto kapely.

Otázka: Kedy vyšiel album Shogun kapele Trivium ?
Odpoveď: 30. septembra 2008

Otázka: Ktorí v poradí je album Shogun ?
Odpoveď: štvrtý

Otázka: Kto obsluhuje bicie v kapele Trivium ?
Odpoveď: Travis Smith

Otázka: Kto je v skupine Trivium basgitarista ?
Odpoveď: Paolo Gregoletto
Termopyly


Termopyly (-názov podľa PSP; iné názvy: Thermopyly, T(h)ermopylský priesmyk, T(h)ermopylská úžina; Θερμοπύλες (ell) - Thermopyles, Θερμοπύλαι (grc) - Thermopylai, Thermopylae (lat)) je pobrežný priesmyk vo východnej časti stredného Grécka medzi územím starovekej (epiknémidskej) Lokridy a Tesálie. Z jednej strany je priesmyk ohraničený nepriestupnými horami a z druhej Malijským zálivom, vďaka čomu bol miestom viacerých vojenských bitiek od staroveku až po druhú svetovú vojnu. V staroveku sa ako Termopylský priesmyk nazývala cesta, ktorú na západnej strane obklopovali hory, na východnej strane močaristé pobrežie. V súčasnosti sa východná časť posunula viac do mora v dôsledku nánosov ďalšieho bahna.

Otázka: Obklopovali priesmyk niekedy hory ?
Odpoveď: V staroveku sa ako Termopylský priesmyk nazývala cesta, ktorú na západnej strane obklopovali hory,

Otázka: Ako je ohraničený priesmyk ?
Odpoveď: Z jednej strany je priesmyk ohraničený nepriestupnými horami

Otázka: Je ohraničený priesmyk z jednej strany Malijským zálivom ?
Odpoveď: Z jednej strany je priesmyk ohraničený nepriestupnými horami a z druhej Malijským zálivom,

Otázka: Je posunutá východná časť do mora ?
Odpoveď: V súčasnosti sa východná časť posunula viac do mora v dôsledku nánosov ďalšieho bahna.

Otázka: Kvôli čomu sa východná časť posunula viac do mora ?
Odpoveď: V súčasnosti sa východná časť posunula viac do mora v dôsledku nánosov ďalšieho bahna.
Oblík (České středohoří)

V rokoch 1982-1983 tu bolo pozorovaných 81 druhov stavovcov a 66 druhov vtákov. Zo zaujímavejších tu bol zaznamenaný výskyt dudka chocholatého (Upupa epops), sokola kobca (Falco columbarius), kaňa sivá (Circus cyaneus) , strnádky záhradnej (Emberiza hortulana) a skaliarika sivého (oenanthe oenanthe). Z ulitníkov tu boli pozorované zrnovka trojzubá (Pupilla triplicata), vrkoč horský (Vertigo alpestris) a ciha prevrátená (Balea Perversa). Najpreskúmanejšou skupinou fauny tu sú bystruškovité, ktorých tu bolo napočítaných vyše sto druhov.

Otázka: Aký je anglický   názov dudka chocholatého ?

Otázka: Ktorá skupina fauny je najpreskúmanejšia v Českom ráji ?

Otázka: Aký latinský názov má vták strnádka trstinová ?

Otázka: Koľko druhov bustruškovitých sa vyskytuje v Českej vysočine ?

Otázka: Aké je anglický názov sokola kobca ?

Otázka: Koľko druhov stavovcov bolo pozorovaných na Oblíku v Českom stredohorí v rokoch 1982 - 1983 ?
Odpoveď: 81 druhov

Otázka: Ktorá skupina fauny je najpreskúmanejšia v okolí Oblíka v Českom stredohorí ?
Odpoveď: Najpreskúmanejšou skupinou fauny tu sú bystruškovité, ktorých tu bolo napočítaných vyše sto druhov.

Otázka: Aký latinský názov má vták Strnádka záhradná ?
Odpoveď: Emberiza hortulana

Otázka: Koľko druhov vtákov bolo pozorovaných na Oblíku v Českom stredohorí v rokoch 1982 - 1983 ?
Odpoveď: 66 druhov

Otázka: Aké druhy vtákov boli pozorované na Oblíku v Českom stredohorí v rokoch 1982 - 1983 ?
Odpoveď: Zo zaujímavejších tu bol zaznamenaný výskyt dudka chocholatého (Upupa epops), sokola kobca (Falco columbarius), kaňa sivá (Circus cyaneus) , strnádky záhradnej (Emberiza hortulana) a skaliarika sivého (oenanthe oenanthe). Z ulitníkov tu boli pozorované zrnovka trojzubá (Pupilla triplicata), vrkoč horský (Vertigo alpestris) a ciha prevrátená (Balea Perversa).
Oblík (České středohoří)

Z botanického hľadiska je najzaujímavejší južný svah, kde je na suchej strmé stráni teplomilná vegetácia s chránenými druhmi rastlín. Rastie tu napríklad hlaváčik jarný (Adonis vernalis), poniklec lúčny český (Pulsatilla pratensis subsp. Bohemica), divozel tmavočervený (Verbascum phoeniceum), jagavka ľaliovitá (Anthericum liliago), kozinec bezbyľový, rakúsky a dánsky (Astragalus excapus, A. austriacus, A. danicus), leopoldia tenkokvetá (Muscari tenuiflora), ovsíkovec stepný  (Helictotrichon desertorum subsp. basalticum), kavyľ Ivanov, pôvabný, chlpatý, tenkolistý, vláskovitý, Smirnovov a Wilensky (Stipa pennata, S. pulcherrima, S. dasyphylla, S. tirsa, S. capillata, S. smirnovii, S. zalesskii), nevädza Triumfettova (Cyanus triumfetii) , ľalia zlatohlavá (Lilium martagon), blyskáč záružľolistý (Ficaria calthifolia), krivec pomoranský (Gage transversalis), kostrava paovčia (Festuca valesiaca), nezábudka úzkolistá (Myosotis stenophylla), zlatovlások obyčajný (Aster linosyris) a fialka premenlivá (Viola ambigua).

Otázka: Aké chránené druhy rastlín rastú na stráňach Oblíka v Českom stredohorí ?
Odpoveď: Rastie tu napríklad hlaváčik jarný (Adonis vernalis), poniklec lúčny český (Pulsatilla pratensis subsp. Bohemica), divozel tmavočervený (Verbascum phoeniceum), jagavka ľaliovitá (Anthericum liliago), kozinec bezbyľový, rakúsky a dánsky (Astragalus excapus, A. austriacus, A. danicus), leopoldia tenkokvetá (Muscari tenuiflora)
Oblík (České středohoří)

Dominantná poloha kopca priťahovala návštevníkov už v praveku, ako dokazuje nález laténskej (keltskej) spony na jeho vrchole. Od polovice 15. do polovice 18. storočia sa na svahoch južne od Oblika pestovala vínna réva. Roku 1506 bola na Obliku vysvätená kaplnka, ktorá zanikla za tridsaťročnej vojny. Potom tu bol v roku 1667 postavený drevený kríž. V tom čase sa tu každoročne usporadúvali svätojurské púte. Ďalšia, drevená kaplnka, zasvätená sv. Jurajovi, bola na kopci postavená v roku 1675. Pražské konzistórium totiž podmienilo konanie ďalších pútí vybudovaním kaplnky. Podľa Jaroslava Schallera stála ešte v roku 1787, pred polovicou 19. storočia kaplnka zanikla. Vrcholom kopca prechádzala hranica panstva Libčeves a mestského domínia Louny.

Otázka: V ktorom roku bola na masíve Oblík v Českom stredohorí vysvätená kaplnka ?
Odpoveď: Roku 1506

Otázka: Čo sa pestovalo v minulosti na svahoch južne od Oblíka v Českom stredohorí ?
Odpoveď: vínna réva

Otázka: Aká hranica prechádza vrcholom kopca Oblík v Českom stredohorí ?
Odpoveď: hranica panstva Libčeves a mestského domínia Louny
Oblík (České středohoří)

Oblík (''Hoblik'' (deu) ) je čadičový solitérny masív, ktorý sa nachádza asi 6 km na sever od Loun, v západnej časti Českého středohoří medzi obcami Raná, Chraberce a Mnichov. Na severovýchode naň nadväzujú dva nižšie vrcholy Srdov (482 m) a Brník (471 m), oddelené sedlom. Oblík sa nachádza v západnej časti Českého středohoří, ktorá je geomorfologicky zaradená do podcelku Milešovské středohoří a okrsku Chožovské středohoří niekedy tiež nazývaného Lounské středohoří alebo Lounské vrchy (Ranské středohoří). Od roku 1967 je vrch a jeho okolie v rozsahu približne 20 ha vyhlásený ako štátna prírodná rezervácia. Na vrchole kopca je umiestnený už nefunkčný svetelný maják pre leteckú prevádzku.

Otázka: Čo je Oblík v Českom stredohorí ?
Odpoveď: je čadičový solitérny masív

Otázka: Kde sa nachádza masív Oblík v Českom stredohorí ?
Odpoveď: asi 6 km na sever od Loun, v západnej časti Českého středohoří medzi obcami Raná, Chraberce a Mnichov

Otázka: Ktoré dva vrchy nadväzujú na severovýchode na masív Oblík v Českom stredohorí ?
Odpoveď: vrcholy Srdov (482 m) a Brník (471 m), oddelené sedlom

Otázka: Čo je umiestnené na vrchu masívu Oblík v Českom stredohorí ?
Odpoveď: už nefunkčný svetelný maják pre leteckú prevádzku
Holokaust

Len do koncentračného tábora Auschwitz bolo z územia dnešného (nie vtedajšieho) Slovenska deportovaných 65 692 osôb. Podľa údajov repatriačných úradov sa z nich vrátilo v roku 1945 celkovo 348 osôb. Auschwitz však nebol jediným vykynožovacím táborom kam boli Židia transportovaní. Celkovo bolo z územia vtedajšieho Slovenska deportovaných 68 000 až 71 000 Židov. Spolu s osobami deportovanými z území obsadených Maďarskom ich počet môže dosahovať až 100 000 ľudí, teda asi 75 % ich predvojnového počtu.

Otázka: Bol Auschwitz jediným vykynožovacím táborom ?
Odpoveď: Auschwitz však nebol jediným vykynožovacím táborom

Otázka: Koľko osôb bolo deportovaných z územia dnešného Slovenska do tábora Auschwitz ?
Odpoveď: 65 692 osôb

Otázka: Koľko z 65 692 osôb sa v roku 1945 vrátilo z táboru Auschwitz ?
Odpoveď: 348 osôb

Otázka: Koľko Židov bolo celkovo deportovaných zo Slovenska ?
Odpoveď: 68 000 až 71 000 Židov

Otázka: Koľko osôb bolo približne deportovaných zo Slovenska a Maďarska dokopy ?
Odpoveď: až 100 000 ľudí
Holokaust

Vojnová Slovenská republika zaviedla prísne rasové zákony týkajúce sa Židov (židovský kódex) 9. septembra 1941. Zákon sa vzťahoval na Židov nie na základe ich náboženskej príslušnosti ale na základe rasového (národnostného) pôvodu. Týkal sa tiež zmiešaných manželstiev a polovičných Židov, čím bol ešte prísnejší ako nacistické Norimberské zákony. Od Židov, ktorých pozbavil majetku a občianskych práv sa vyžadovalo aby nosili žltú 6-cípu hviezdu. Všetci vo veku od 16-60 rokov boli povinní nútene pracovať. Na území Slovenska boli zriadené 3 pracovné tábory - Sereď, Oremov Laz a Nováky. Súčasťou likvidácie Židov bola konfiškácia ich majetku, tzv. arizácia. V priebehu roka boli všetci Židia sústredení v getách a zberných táboroch, ktoré boli vybudované napr. vo Vyhniach, Žiline, Nitre, Lábe, Zohore a inde. Vo februári 1942 sa Vojtech Tuka a nemecký veľvyslanec Hanns Ludin dohodli na konečných krokoch smerujúcich k prvým deportáciám Židov zo slovenského územia. Deportácie sa začali už 25. marca 1942 transportmi práceschopných mužov a žien do táborov Osvienčim a Majdanek. Vojnový štát navyše platil za každého vysťahovaného Nemecku 500 mariek. Až neskôr 23. mája odobril slovenský snem deportácie Židov z územia Slovenska zákonom č. 68/1942. Asi 20 000 Židov pred deportáciami ochránili výnimky, ktoré im udeľovala prezidentská kancelária ako výnimky pre hospodársky dôležité osoby. Po októbri 1942 neboli deportácie Židov zo Slovenského štátu obnovené. Po vypuknutí Slovenského národného povstania (29. august 1944) prebrali vykonávanie deportácií nemecké okupačné vojská, bez výnimiek.

Otázka: Kedy boli vo vojnovej Slovenskej republike zavedené prísne rasové zákony ?
Odpoveď: 9. septembra 1941

Otázka: Na základe čoho sa na Židov vzťahoval Židovský kódex ?
Odpoveď: na základe rasového (národnostného) pôvodu

Otázka: Ako sa prezývali prísne rasové zákony týkajúce sa Židov ?
Odpoveď: židovský kódex

Otázka: Koľko pracovných táborov bolo zriadených na Slovensku ?
Odpoveď: Na území Slovenska boli zriadené 3 pracovné tábory

Otázka: Kedy sa začali deportácie Židov zo slovenského územia ?
Odpoveď: Deportácie sa začali už 25. marca 1942
Holokaust

Podľa obžaloby proti štyridsiatim osvienčimským vojnovým zločincom, ktorí boli súdení v decembri 1947 najvyšším národným tribunálom v Krakove bolo dokázané, že ničenie Židov bolo vykonané neslýchaným barbarským spôsobom a nacisti pritom ulúpili majetok obrovskej hodnoty. Napríklad v období od 1. decembra 1944 do 15. januára 1945 bolo len z Osvienčimu do Nemecka odvezených 92 022 kusov detských oblekov, 192 652 ženských šiat a 222 269 mužských oblekov. Mŕtvolám žien boli ostrihané vlasy a tie boli v množstve asi 60 000 kilogramov poslané do Nemecka. Hmotnosť zubotechnického zlata vyvezeného z Osvienčimu do Nemecka sa odhaduje na 6 000 kilogramov. 
Autori knihy Továrna na smrt v doslove knihy píšu : „Touto knihou, týmto svedectvom sa vyrovnávame s nedávnou minulosťou, ktorej posledné roky, tie najhoršie, sme prežili v prekliatom osvienčimskom svete, vo svete najväčšej ľudskej zvrhlosti a zločinného vraždenia. Dva roky sme videli vo dne v noci plameň a dym z komínov, počuli sme nárek a krik nevinných žien a detí a dýchali sme vzduch otrávený zápachom z ľudských kostí a z ľudského mäsa.“

Otázka: Koľko kilogramov ženských vlasov bolo poslaných do Nemecka z Osvienčimu ?
Odpoveď: 60 000 kilogramov

Otázka: Koľko ženských šiat bolo vyvezených do Nemecka z Osvienčimu ?
Odpoveď: 192 652

Otázka: Koľko mužských oblekov bolo vyvezených do Nemecka z Osvienčimu ?
Odpoveď: 222 269

Otázka: Aká je odhadovaná váha zubotechnického zlata vyvezeného z Osvienčimu do Nemecka ?
Odpoveď: 6 000 kilogramov

Otázka: Kedy boli súdení štyridsiati vojnoví zločinci z Osvienčimu ?
Odpoveď: v decembri 1947
Holokaust

V koncentračnom tábore Birkenau museli mať väzni na väzenskom odeve, hrotom dole našitý, rovnoramenný farebný trojuholník. Farba trojuholníka označovala údajný dôvod väznenia z nacistického pohľadu (napríklad červená - "politickí odporcovia") a písmeno v trojuholníku znamenalo národnosť. Žltá – označovala Židov, rozdiel bol ten, že vrchol ich žltého trojuholníka bol hore a cez žltý trojuholník vrcholom dole, bol ešte našitý niektorý z predchádzajúcich trojuholníkov. Takže, niektorí Židia nosili šesťcípu dvojfarebnú hviezdu.

Otázka: Ktorí väzni nosili v koncentračných táboroch šesťcípu dvojfarebnú hviezdu ?
Odpoveď: niektorí Židia

Otázka: Čo museli mať našité väzni táboru Birkenau ?
Odpoveď: hrotom dole našitý, rovnoramenný farebný trojuholník

Otázka: Čo znamenalo písmenko v trojuholníku , ktorý museli mať na odeve našitý väzni v koncentračnom tábore Birkenau ?
Odpoveď: písmeno v trojuholníku znamenalo národnosť

Otázka: Aká farba označovala v koncentračných táboroch Židov ?
Odpoveď: Žltá

Otázka: Aký farba bola v koncentračných táboroch určená na rozpoznanie politických odporcov ?
Odpoveď: červená
Holokaust


Počas ťaženia na východnom fronte postupovali za frontom špeciálne nacistické oddiely tzv. Einsatzgruppen, ktoré vraždili Židov, komunistov, komisárov, veliteľov Červenej armády aj celkom obyčajných miestnych obyvateľov na rôznych miestach najmä pomocou strelných zbraní. Po niekoľkých inšpekciách u týchto jednotiek Heinrich Himmler skonštatoval, že takéto spôsoby likvidácie škodia samotným vykonávateľom popráv a spolu so svojimi spolupracovníkmi začal hľadať iné spôsoby vraždenia, ktoré nakoniec zrealizovali vytvorením koncentračných táborov, kde prebiehala likvidácia pomocou ťažkej otrockej práce, prípadne jedovatých plynov. Odhaduje sa, že obeťou Einsatzgruppen bol najmenej milión ľudí.

Otázka: Ako sa volali špeciálne nacistické jednotky ?
Odpoveď: Einsatzgruppen

Otázka: Čo skonštatoval Heinrich Himmler o vraždení Židov , komunistov a ďalších ľudí strelnými zbraňami ?
Odpoveď: Heinrich Himmler skonštatoval, že takéto spôsoby likvidácie škodia samotným vykonávateľom popráv

Otázka: Ako zrealizovali nacisti nový spôsob vraždenia ?
Odpoveď: vytvorením koncentračných táborov

Otázka: Pomocou čoho prebiehala likvidácia v koncentračných táboroch ?
Odpoveď: pomocou ťažkej otrockej práce, prípadne jedovatých plynov

Otázka: Kto skonštatoval , že praktiky Einsatzgruppen škodia samotným vykonávateľom popráv ?
Odpoveď: Heinrich Himmler
Holokaust

V širšom zmysle je slovom holokaust označovaný i celý nacistický perzekučný systém väzníc a táborov ako celok, respektíve nacistická perzekúcia všetkých etnických, náboženských a politických skupín. Tj. (chronologicky): politických odporcov (najmä komunistov a sociálnych demokratov), Svedkov Jehovových, telesne či mentálne postihnutých, homosexuálov, Židov, Rómov, Poliakov a občanov Sovietskeho zväzu. V rámci genocídy namierenej na židovské etnikum bolo vyvraždených okolo 6 miliónov Židov. Pokiaľ pod pojmom holokaust chápeme nacistickú perzekúciu ako celok, hovoríme o počte obetí holokaustu medzi 11 až 17 miliónmi ľudí.

Otázka: Koľko židov bolo vyvraždených počas genocídy ?
Odpoveď: okolo 6 miliónov Židov

Otázka: Aký je počet obetí holokaustu ?
Odpoveď: medzi 11 až 17 miliónmi ľudí

Otázka: Aké skupiny politických odporcov nacistov boli početne najväčšími ?
Odpoveď: najmä komunistov a sociálnych demokratov

Otázka: Aké národnosti sa stali obeťami holokaustu ?
Odpoveď: Židov, Rómov, Poliakov a občanov Sovietskeho zväzu

Otázka: Čo v širšom zmysle označuje slovo holokaust ?
Odpoveď: celý nacistický perzekučný systém väzníc a táborov
Holokaust

Konštruktér Fred A. Leuchter vo svojom posudku tvrdí, že udávané počty popravených pomocou Zyklonu B sú príliš vysoké a technicky nezvládnuteľné. Okrem toho tvrdí, že v táboroch nebolo k dispozícii médium na spaľovanie, ako napríklad plyn. Táto správa bola už niekoľkokrát vedecky vyvrátená. Kritici jej taktiež vyčítajú, že bola vypracovaná na objednávku iného revizionistu – Ernsta Zündela (zaplatil za ňu 35 000 USD). Germar Rudolf (toho času väznený v USA, zatykač je na neho vydaný aj v Spojenom kráľovstve a Nemecku) na to predkladá výsledky svojich analýz, podľa ktorých vzorky odobraté z údajných popravných priestorov neobsahujú kyanid a odvodzuje z toho, že vyhladzovanie Židov Zyklonom B nikdy neprebehlo. Jeho práca bola odmietnutá.

Otázka: Čo v koncentračných táboroch bolo médiom na spaľovanie ?
Odpoveď: plyn

Otázka: Čo tvrdil Fred A. Leuchter ?
Odpoveď: že v táboroch nebolo k dispozícii médium na spaľovanie

Otázka: Kde bol väznený Germar Rudolf ?
Odpoveď: v USA

Otázka: Čo tvrdí Fred A. Leuchter vo svojom posudku ?
Odpoveď: tvrdí, že udávané počty popravených pomocou Zyklonu B sú príliš vysoké a technicky nezvládnuteľné

Otázka: Koľko USD stála objednávka posudku Freda A. Leuchtera ?
Odpoveď: 35 000 USD
Holokaust

Ranné antisemické názory, vznikajúce paralelne s postupnou právnou rovnosťou židov, vniesli  do nemeckej do verejnej diskusie slovné spojenia ako "vyhubiť" (Ausmerzen), „vyradiť“ (Ausschalten), "odpratať" (Beseitigen), "odstrániť" (Entfernen), "zneškodniť" (Unschädlichmachen), "vyhubiť" (Vertilgen) alebo dokonca "vykynožiť" (Ausrotten) Židov. Pomocou týchto biologických metafor boli Židia dehumanizovaní a stavaní na úroveň patogénov, hmyzu alebo parazitov. V dôsledku toho boli proti nim navrhované rôzne profesionálne zákazy, nútená sterilizácia, zbavenie občianskych práv, obmedzenie voľného pohybu a hospodárske represie.

Otázka: Aké zákazy boli navrhované proti židom ?
Odpoveď: nútená sterilizácia, zbavenie občianskych práv, obmedzenie voľného pohybu a hospodárske represie
Holokaust

Vrcholom predvojnových pokusoch na ľuďoch  bol tzv. program eutanázia (oficiálne Aktion T4), ktorý si do októbra 1939 vyžiadal 70273 životov. Podľa podrobných údajov väzenkyne číslo 1818, ktorou bola Sylvia Friedemanová z Prešova, sa v bloku číslo 10 v Osvienčime I konali pokusy so sterilizáciou a umelým oplodňovaním na mužoch aj ženách. Pokusy sa začali 18. decembra 1943 na asi 350 mladých ženách prevažne holandských a gréckych Židovkách. Ženám vstrekovali do maternice jodipidin a hneď po vstreknutí robili röntgenové snímky. Tieto pokusy opakovali viackrát. Ženy dostávali po každom vstrekovaní vysoké horúčky, zápaly vaječníkov, veľké bolesti a kŕče, ktoré často končili upadnutím do bezvedomia. Potom všetkým ženám vybrali jeden alebo obidva vaječníky. Odstraňovali im aj časti pohlavných orgánov. Pokusy riadil Dr. Wirths, šéflekár osvienčimských táborov. Jeho spolupracovníkom bol Dr. Weber, profesor Clauberg a oberscharführer Büning. Z väzňov bol ku spolupráci donútený profesor Dr. Samuel, ktorého do Osvienčimu deportovali z Holandska. V máji 1944 bol zastrelený. Profesori a lekári, ktorí sa na pokusoch podieľali, sa netajili tým, že cieľom pokusov je pripraviť sterilizáciu európskych neárijských národov, ktorú chceli uplatňovať po skončení vojny.

Otázka: Ako sa volali spolupracovníci doktora Wirthsa ?
Odpoveď: Dr. Weber, profesor Clauberg a oberscharführer Büning
1080p

1080p je skratka, ktorá znamená kategóriu obrazových rozlíšení. Číslo 1 080 znamená 1 080 riadkov vertikálneho rozlíšenia, písmeno p znamená progressive scan, teda obraz nie je prekladaný. 1080p sa označuje aj ako Full HD alebo Full high definition na odlíšenie od ostatných HDTV režimov. Termín obyčajne predpokladá širokouhlý pomer 16 : 9, čím vychádza horizontálne rozlíšenie 1 920 bodov. Toto vytvára celkové rámcové rozlíšenie 1 920 × 1 080 alebo celkovo 2 073 600 obrazových bodov. Obrazová frekvencia v hertzoch môže byť daná kontextom alebo špecifikovaná po písmene p (alebo i), napríklad 1080p30, čo znamená 30 Hz, teda 30 snímok za sekundu.

Otázka: Čo znamená skratka 1080p ?
Odpoveď: 1080p je skratka, ktorá znamená kategóriu obrazových rozlíšení

Otázka: Čo znamená v skratke 1080p 1080 ?
Odpoveď: Číslo 1 080 znamená 1 080 riadkov vertikálneho rozlíšenia
Palác Spišskej komory

Pôvodne išlo o meštiansky dom, neskôr sa tu usídlilo riaditeľstvo Spišskej komory. V roku 1934 bolo rozhodnuté o asanácii prevažnej časti budovy a výstavbe novej pre potreby finančného riaditeľstva. Projekt nového riaditeľstva vypracoval český architekt pôsobiaci v Košiciach Rudolf Brebta. Ten navrhol umiestniť fragment zo stredu pôvodnej budovy na severný okraj parcely nového paláca. 24. septembra 1935 bol v základoch zbúranej budovy objavený Košický zlatý poklad pozostávajúci z 2 920 kusov zlatých mincí, troch zlatých medailí a 590 gramovej renesančnej reťaze, ktorý tu pravdepodobne ukryli v 17. storočí, v období kuruckých povstaní, mešťania Košíc.

Otázka: Ako sa volal český architekt pôsobiaci v Košiciach , ktorý vypracoval projekt nového riaditeľstva Spišskej komory ?
Odpoveď: Rudolf Brebta

Otázka: V ktorom storočí bol ukrytý Košický zlatý poklad ?
Odpoveď: v 17. storočí

Otázka: Kedy bol objavený Košický zlatý poklad ?
Odpoveď: 24. septembra 1935

Otázka: Z koľkých mincí pozostáva Košický zlatý poklad ?
Odpoveď: z 2 920 kusov zlatých mincí

Otázka: Z čoho pozostáva Košický zlatý poklad ?
Odpoveď: z 2 920 kusov zlatých mincí, troch zlatých medailí a 590 gramovej renesančnej reťaze,