lukasjanek/skquad huggingface dataset:
Piešťany

Na čele mesta stojí primátor, ktorý je predstaviteľom a najvyšším výkonným orgánom mesta. Mestské zastupiteľstvo (MsZ) od roku 2018 je 17-členný zbor (znížený z počtu 21 v rokoch 2014 – 18 a z počtu 25 v predlošlom volebnom období) zložený z poslancov zvolených v priamych voľbách občanmi mesta. Od roku 2014 má mesto dva volebné obvody pre zastupiteľstvo. Funkčné obdobie MsZ sa končí zložením sľubu poslancov novozvoleného zastupiteľstva. V súčasnosti je 12 poslancov nezávislých, 3 poslancov má KDH a po jednom poslancovi strana SPOLU a koalícia SaS-OĽaNO.

Otázka: Koľko poslancov v Piešťanoch má strana KDH ?
Odpoveď: 3 poslancov

Otázka: Koľko poslancov mestského zastupiteľstva Piešťan je nezávislých ?
Odpoveď: 12 poslancov

Otázka: Koľko volebných obvodov pre zastupiteľstvo má mesto Piešťany od roku 2014 ?
Odpoveď: dva volebné obvody

Otázka: Kto stojí na čele mesta ?
Odpoveď: primátor

Otázka: Kedy končí funkčné obdobie MsZ ?
Odpoveď: zložením sľubu poslancov novozvoleného zastupiteľstva
Piešťany

Z roku 1783 je osemboká pečať samotného mesta. Má priemer 35 mm, v strede vyobrazenie svätého Štefana s barlou v pravej ruke a kruhopisom Sigillum oppidi Peosten. Dnešný symbol mesta, barlolámač, bol pôvodne znakom kúpeľov. Podnet na jeho vytvorenie dal Ľudovít Winter, ktorý si želal jednoduchý symbol uzdravenia vypovedajúci o sile termálnych prameňov. V roku 1894 sa Winter stretol v budapeštianskej Riegelovej tlačiarni s kresličom nemeckého pôvodu Arthurom Heyerom, ktorého poveril takýto symbol vytvoriť. Heyer mu o pár dní predložil skicu muža lámajúceho barlu. Tento znak si Winter okamžite nechal patentovať, ale aj napriek tomu sa stal podnetom 40-tich súdnych sporov. Umelecké vyobrazenie barlolámača sa nachádza na priečelí kolonádového mosta.

Otázka: Kým bol vytvorený symbol Piešťan ?
Odpoveď: Arthurom Heyerom

Otázka: Čo je dnešným symbol mesta Piešťany ?
Odpoveď: barlolámač

Otázka: Z ktorého roku je osemboká pečať samotného mesta Piešťany ?
Odpoveď: 1783

Otázka: Aký priemer má osemboká pečať Piešťan z roku 1783 ?
Odpoveď: 35 mm

Otázka: Čo zobrazuje osemboká pečať Piešťan z roku 1783 ?
Odpoveď: svätého Štefana s barlou v pravej ruke a kruhopisom Sigillum oppidi Peosten

Otázka: Z ktorého roku je osemboká pečať mesta Piešťany ?
Odpoveď: Z roku 1783

Otázka: Aký priemer má osemboká pečať mesta Piešťany z roku 1783 ?
Odpoveď: Má priemer 35 mm
Piešťany

Erb mesta tvorí modrý štít so striebornou postavou nahého zlatovlasého muža, lámajúceho obojručne zlatú barlu o ľavé koleno. Do druhej polovice 19. storočia mesto používalo ako pečatidlo rôzne vyobrazenia svätého Štefana-kráľa. Najstaršia zachovaná pečať pochádza z roku 1564. Je na liste odoslanom z Piešťan do Trnavy, z obsahu ktorého sa dá predpokladať právo na konanie trhu alebo jarmoku. Priemer pečate je 25 mm a vyobrazuje svätého Štefana-kráľa s barlou v pravej ruke, zatiaľ, čo v ľavej drží štít s krížom.

Otázka: Z akého roku pochádza najstaršia zachovaná pečať mesta Piešťany ?
Odpoveď: Najstaršia zachovaná pečať pochádza z roku 1564

Otázka: Čo vyobrazuje pečať mesta Piešťany z roku 1564 ?
Odpoveď: vyobrazuje svätého Štefana-kráľa s barlou v pravej ruke, zatiaľ, čo v ľavej drží štít s krížom

Otázka: Čo tvorí erb mesta Piešťany ?
Odpoveď: Erb mesta tvorí modrý štít so striebornou postavou nahého zlatovlasého muža, lámajúceho obojručne zlatú barlu o ľavé koleno. Erb mesta tvorí modrý štít so striebornou postavou nahého zlatovlasého muža, lámajúceho obojručne zlatú barlu o ľavé koleno

Otázka: Z ktorého roku pochádza najstaršia zachovaná pečať mesta Piešťany ?
Odpoveď: z roku 1564

Otázka: Aký je priemer najstaršej zachovanej pečate Piešťan ?
Odpoveď: 25 mm

Otázka: Čo vyobrazuje najstaršia zachovaná pečať mesta Pieštany ?
Odpoveď: svätého Štefana-kráľa s barlou v pravej ruke, zatiaľ, čo v ľavej drží štít s krížom

Otázka: Čo používalo mesto Piešťany ako pečatidlo do druhej polovice 19 . storočia ?
Odpoveď: Do druhej polovice 19. storočia mesto používalo ako pečatidlo rôzne vyobrazenia svätého Štefana-kráľa

Otázka: Aký je priemer pešate mesta Piešťany z roku 1564 ?
Odpoveď: Priemer pečate je 25 mm
Piešťany


Vysoké školstvo v Piešťanoch reprezentuje Inštitút fyzioterapie, balneológie a rehabilitácie Univerzity sv. Cyrila a Metoda v Trnave a Vysoká škola zdravotníctva a sociálnej práce sv. Alžbety v Bratislave cez Detašované pracovisko Piešťany – sv. Pátra Pia, zameriavajúce sa na odbor sociálna práca. V Piešťanoch sídlila aj Fakulta cestovného ruchu Vysokej školy Goethe Uni Bratislava. Zo všeobecných stredných škôl sú to gymnáziá Pierra de Coubertina a sv. Michala Archanjela. Stredné odborné školy zastupuje Hotelová akadémia Ľudovíta Wintera, Stredná priemyselná škola elektrotechnická, Stredná záhradnícka škola, Stredná odborná škola obchodu a služieb a Stredné odborné učilište elektrotechnické a strojárske. Stredné odborné učilište vodohospodárske existovalo medzi rokmi 1984 – 2007. V meste je šesť základných škôl, špeciálna základná škola a dve základné umelecké školy.

Otázka: Koľko základných škôl je v meste Piešťany ?
Odpoveď: šesť

Otázka: Koľko základných umeleckých škôl je v meste Piešťany ?
Odpoveď: dve
Piešťany

Dejiny mesta sú úzko späté s rozvojom kúpeľníctva v 16. storočí. Prvý podrobný opis prameňov pochádza od prefekta Šarišského hradu a kráľovského radcu Juraja Wernhera z roku 1545 v knihe Správa o podivuhodných vodách Uhorska (De admirandis Hungariae aquis hypomnemation). Neskoršie opisy sú od lekára rakúskych cisárov Johanna Crata de Crafheima (1571), osobného lekára pápeža Sixta V. Andreu Bacciusa Elpidianusa (1588), či od nemeckého cestovateľa Martina Zeillera (1632). Najslávnejší opis kúpeľov pochádza od Adama Trajana Benešovského v básni Saluberrimae Pistinienses Thermae (Uzdravujúce piešťanské kúpele) z roku 1642. V tom istom roku Piešťany dostali mestské výsady a jarmočné právo a vyvíjali sa ako zemepanské mestečko. Prvý lekársky opis Schediasma de Thermis Postheinsibus je od hlavného fyzikusa slobodného kráľovského mesta Prešporka Jána Justusa Torkoša (1745).

Otázka: Od koho pochádza opis kúpeľov v Piešťanoch z roku 1632 ?
Odpoveď: Martina Zeillera

Otázka: Od koho pochádza najslávnejší opis kúpeľov v Piešťanoch ?
Odpoveď: Adama Trajana Benešovského Adama Trajana Benešovského

Otázka: Od koho pochádza prvý a podrobný popis prameňov v Piešťanoch ?
Odpoveď: od prefekta Šarišského hradu a kráľovského radcu Juraja Wernhera

Otázka: Od koho pochádza najslávnejší opis kúpeľov z roku 1642 ?
Odpoveď: od Adama Trajana Benešovského

Otázka: S čim sú úzko späté dejiny mesta Piešťany ?
Odpoveď: s rozvojom kúpeľníctva v 16. storočí

Otázka: V ktorom roku získali Piešťany mestské výsady a jarmočne právo ?
Odpoveď: roku 1642

Otázka: Od koho je prvý lekársky opis slobodného kráľovského mesta Piešťany ?
Odpoveď: Jána Justusa Torkoša

Otázka: S čím sú úzko späté dejiny mesta Piešťany ?
Odpoveď: Dejiny mesta sú úzko späté s rozvojom kúpeľníctva v 16. storočí.

Otázka: Od koho pochádza prvý podrobný opis prameňov mesta Piešťany ?
Odpoveď: od prefekta Šarišského hradu a kráľovského radcu Juraja Wernhera

Otázka: Aké výsady dostali Piešťany v roku 1642 ?
Odpoveď: dostali mestské výsady a jarmočné právo

Otázka: Od koho pochádza prvý podrobný opis kúpeľov v Piešťanoch ?
Odpoveď: od prefekta Šarišského hradu a kráľovského radcu Juraja Wernhera

Otázka: Od koho pochádza opis kúpeľov v Piešťanoch z roku 1571 ?
Odpoveď: Johanna Crata de Crafheima

Otázka: Od koho pochádza opis kúpeľov v Piešťanoch z roku 1588 ?
Odpoveď: Sixta V. Andreu Bacciusa Elpidianusa
Piešťany

V roku 1772 sa v Piešťanoch objavil významný balneológ, profesor Henirich J. von Cranz. Až po jeho návšteve postavili prvú stálu budovu kúpeľov, dosiaľ sa používali iba jamy vykopané v zemi.

Začiatkom 19. storočia (okolo roku 1820 – 1822) dal Jozef Erdődy vybudovať v klasicistickom štýle prvé murované kúpeľné budovy, ktoré boli dobudovávané a prestavované v priebehu celého 19. storočia (od roku 1923 známe pod názvom Napoleonské kúpele). V roku 1802 pravdepodobne navštívil Piešťany Beethoven. Začiatkom 19. storočia sa liečba uberala pokrokovou, lekársky podloženou metódou pod vedením doktora F. E. Scherera, nájomcu kúpeľov, zakladateľa Vojenského kúpeľného ústavu (1863), a autora monografie o kúpeľoch. V roku 1889 dostala kúpele do prenájmu od rodiny Erdődyovcov firma Alexander Winter a synovia. K tomuto obdobiu sa viaže najväčší rozkvet kúpeľov a mesta, dochádza k veľkorysej výstavbe kúpeľných objektov a vďaka propagácii sa stali známe v celom svete. Zaslúžil sa o to najmä syn Alexandera Wintera Ľudovít Winter, slovenský podnikateľ židovsko-maďarského pôvodu, nájomca, budovateľ piešťanských kúpeľov a tvorca ich svetového mena. Výrazne sa zaslúžil o premenu obce Piešťany na mesto. Jeho brat Imrich zase povzniesol kultúrny a spoločenský život v meste, jeho meno nesie Balneologické múzeum Imricha Wintera, ktoré spoluzakladal.

Otázka: Kto dal začiatkom 19 . storočia vybudovať prvé murovane kúpeľne budovy v Piešťanoch ?
Odpoveď: Jozef Erdődy

Otázka: Aké meno nesie Balneologické múzeum ?
Odpoveď: Imricha Wintera Imricha Wintera

Otázka: Kto sa objavil v roku 1772 v Piešťanoch ?
Odpoveď: významný balneológ, profesor Henirich J. von Cranz Henirich J. von Cranz

Otázka: Kedy pravdepodobne navštívil Piešťany skladateľ Beethoven ?
Odpoveď: V roku 1802

Otázka: V ktorom roku dostala piešťanske kúpele do prenájmu od rodiny Erdodyovcov rodina Winterovcov ?
Odpoveď: V roku 1889

Otázka: Kto sa výrazne zaslúžil o premenu mesta Piešťany a okolia ?
Odpoveď: Ľudovít Winter

Otázka: Čo dal vybudovať Jozef Erdody v Piešťanoch ?
Odpoveď: prvé murované kúpeľné budovy

Otázka: Kto v roku 1802 navštívil pravdepodobne Piešťany ?
Odpoveď: Beethoven

Otázka: Kto dal vybudovať prvé murované kúpeľné budovy v Piešťanoch ?
Odpoveď: Jozef Erdődy

Otázka: V ktorom roku sa v Piešťanoch objavil významný balneológ , profesor Henirich J. von Cranz ?
Odpoveď: V roku 1772

Otázka: V ktorom roku pravdepodobne navštívil Piešťany Beethoven ?
Odpoveď: V roku 1802
Piešťany

V medzivojnovom období prúdili do kúpeľov desaťtisíce hostí, medzi nimi mnohé významné osobnosti (Richard Tauber, Henny Porten, Selma Lagerlöfová, Alfons Mucha, indickí maharadžovia a i.). Došlo k významnému rozvoju kúpeľov aj mesta, k výstavbe modernej infraštruktúry, najmä v spolupráci Wintera ako správcu kúpeľov a Alexandra Šindelára ako miestneho starostu a dekana. Postavili sa dva nové mosty cez Váh, Poštový a telegrafný úrad, meštianska škola, obecný a okresný úrad či asfaltové cesty a prvé protipovodňové valy na brehoch rieky. Taktiež sa piešťanské letisko, funkčné od roku 1926, stalo hlavnou základňou československého letectva na Slovensku. Po vypuknutí druhej svetovej vojny nastala úplná ekonomická stagnácia. V roku 1940 došlo ku zoštátneniu kúpeľov, 1948 ku ich znárodneniu. Piešťany a ich infraštruktúra tiež utrpeli vojnou, po vypuknutí SNP sa celá piešťanská vojenská posádka doň zapojila. Piešťany boli oslobodené 4. apríla 1945. Rozvoj mesta a kúpeľov zabezpečil až zákon o preventívnej starostlivosti z roku 1951. Od roku 1945 užívajú Piešťany štatút mesta, od roku 1956 štatút kúpeľného mesta medzinárodného významu, od 1996 okresného mesta.

Otázka: Čo sa postavilo v meste Piešťany v medzivojnovom období ?
Odpoveď: Postavili sa dva nové mosty cez Váh, Poštový a telegrafný úrad, meštianska škola, obecný a okresný úrad či asfaltové cesty a prvé protipovodňové valy na brehoch rieky. Taktiež sa piešťanské letisko, funkčné

Otázka: Kto prúdil v medzivojnovom období do Piešťan ?
Odpoveď: desaťtisíce hostí, medzi nimi mnohé významné osobnosti (Richard Tauber, Henny Porten, Selma Lagerlöfová, Alfons Mucha, indickí maharadžovia a i.)

Otázka: Od ktorého roku užívajú štatút mesta Piešťany ?
Odpoveď: Od roku 1945

Otázka: V ktorom roku došlo k zoštátneniu piešťanských kúpeľov ?
Odpoveď: 1940

Otázka: Kedy boli Piešťany oslobodené ?
Odpoveď: 4. apríla 1945 4. apríla 1945

Otázka: Od ktorého roku užívajú Piešťany štatút mesta ?
Odpoveď: Od roku 1945

Otázka: Aké významne osobnosti v medzivojnovom období prúdili do kúpeľov v Piešťanoch ?
Odpoveď: mnohé významné osobnosti (Richard Tauber, Henny Porten, Selma Lagerlöfová, Alfons Mucha, indickí maharadžovia a i.)

Otázka: V ktorom roku došlo k zoštátneniu kúpeľov v Piešťanoch ?
Odpoveď: V roku 1940 1948

Otázka: Aké významné osobnosti navštívili Piešťanské kúpele v medzivojnovom období ?
Odpoveď: Richard Tauber, Henny Porten, Selma Lagerlöfová, Alfons Mucha, indickí maharadžovia a i.
Alexander Hamilton

Hamiltonova nacionalistická a priemyselná vízia bola odmietnutá v Jeffersonovej „Revolúcii roku 1800“ ako príliš elitárska a nepriateľská k právam štátov. Ale vojna roku 1812 ukázala potrebu pre silné národné inštitúcie, a jeho bývalí oponenti (vrátane Madisona a Alberta Gallatina) začali presadzovať jeho program. Aj oni založili národnú banku, vyberali dane a zakladali národné orgány, ako aj stálu armádu a námorníctvo. Neskoršie strany whigov a republikánov prevzali mnohé z Hamiltonových myšlienok čo sa týka flexibilnej interpretácie Ústavy a využívanie federálnej vlády na podporu silnej ekonomiky a armády. Ale jeho zlá povesť po roku 1800 (aj John Adams aj Thomas Jefferson ho považovali za bezzásadového a nebezpečne aristokratického) nedovolila priznanie jeho zásluh až do doby, keď sa jeho štýl nacionalizmu stal dominantným. Stalo sa tak okolo roku 1900, keď progresivisti ako Theodore Roosevelt a Herbert Croly, ako aj konzervatívny Henry Cabot Lodge, oživili jeho reputáciu.

Otázka: Ktoré politické strany neprevzali žiadne z myšlienok politika Alexandra Hamiltona ?

Otázka: Čo založili jeho bývalí odporcovia ?
Odpoveď: Aj oni založili národnú banku, vyberali dane a zakladali národné orgány, ako aj stálu armádu a námorníctvo.

Otázka: Ktoré strany prevzali mnohé z Hamiltonových myšlienok ?
Odpoveď: Neskoršie strany whigov a republikánov prevzali mnohé z Hamiltonových myšlienok čo sa týka flexibilnej interpretácie Ústavy a využívanie federálnej vlády na podporu silnej ekonomiky a armády.

Otázka: Kedy bola Hamiltonova vízia odmietnutá ?
Odpoveď: Hamiltonova nacionalistická a priemyselná vízia bola odmietnutá v Jeffersonovej „Revolúcii roku 1800“ ako príliš elitárska a nepriateľská k právam štátov.

Otázka: Kedy boli priznané Hamiltonove zásluhy ?
Odpoveď: Stalo sa tak okolo roku 1900, keď progresivisti ako Theodore Roosevelt a Herbert Croly, ako aj konzervatívny Henry Cabot Lodge, oživili jeho reputáciu.

Otázka: Čo ukázalo potrebu pre silné národné inštitúcie ?
Odpoveď: Ale vojna roku 1812 ukázala potrebu pre silné národné inštitúcie, a jeho bývalí oponenti (vrátane Madisona a Alberta Gallatina) začali presadzovať jeho program.
Alexander Hamilton

Hamilton založil Federalistickú stranu, prvú americkú politickú stranu. Jeho veľkým politickým protivníkom bol Thomas Jefferson, ktorý, spoločne s Jamesom Madisonom, založil opozičnú Republikánsku stranu (neskôr pomenovanú Demokraticko-Republikánska strana), aby odporovala Hamiltonovým urbanistickým, finančným a priemyselným plánom pre Spojené štáty a tiež jeho podpore obchodu a priateľským vzťahom s Britániou. Hamilton odstúpil z úradu ministra v roku 1795 aby sa venoval právnickej praxi v New Yorku, ale v čase roztržky s Francúzskom v decembri roku 1798 slúžil ako organizátor a de facto veliteľ národnej armády; ak by vtedy vypukla regulárna vojna s Francúzskom, táto armáda mala dobyť kolónie Španielska, francúzskeho spojenca. Snažil sa, aby ani John Adams ani Jefferson nevyhrali vo voľbách roku 1800; ale keď sa Snemovňa reprezentantov zasekla, pomohol Jeffersonovi k víťazstvu nad svojim dlhoročným politickým nepriateľom Aaronom Burrom.

Otázka: Prečo Thomas Jefferson založil Republikánsku stranu ?
Odpoveď: aby odporovala Hamiltonovým urbanistickým, finančným a priemyselným plánom pre Spojené štáty a tiež jeho podpore obchodu a priateľským vzťahom s Britániou.

Otázka: Akú stranu založil Hamilton ?
Odpoveď: Hamilton založil Federalistickú stranu, prvú americkú politickú stranu.

Otázka: Kedy slúžil ako veliteľ národnej armády ?
Odpoveď: v decembri roku 1798 slúžil ako organizátor a de facto veliteľ národnej armády

Otázka: Kedy Hamilton odstúpil z úradu ministra ?
Odpoveď: Hamilton odstúpil z úradu ministra v roku 1795 aby sa venoval právnickej praxi v New Yorku

Otázka: Kto bol jeho veľkým politickým protivníkom ?
Odpoveď: Jeho veľkým politickým protivníkom bol Thomas Jefferson, ktorý, spoločne s Jamesom Madisonom, založil opozičnú Republikánsku stranu (neskôr pomenovanú Demokraticko-Republikánska strana),
Alexander Hamilton

Za prezidenta Georga Washingtona sa Hamilton stal prvým ministrom financií a mal veľký vplyv na celú vládu a na jej politiku, vrátane zahraničnej a vojenskej. Presvedčil Kongres, aby ústavu vykladal pružne, a aby sa tak dali prijímať ďalekosiahle zákony. Tieto zákony napríklad upravovali vznik národného rozpočtu, prechod štátnych rozpočtov pod federáciu, založenie národnej banky, a systém daní a dovozných ciel ako aj daň na whisky. Obdivoval britský systém a bol zdržanlivý voči Francúzskej revolúcii.

Otázka: Čo upravovali tieto zákony ?
Odpoveď: Tieto zákony napríklad upravovali vznik národného rozpočtu, prechod štátnych rozpočtov pod federáciu, založenie národnej banky, a systém daní a dovozných ciel ako aj daň na whisky.

Otázka: Za vlády akého prezidenta sa Hamilton stal prvým ministrom financií ?
Odpoveď: Za prezidenta Georga Washingtona sa Hamilton stal prvým ministrom financií

Otázka: Čo obdivoval ?
Odpoveď: Obdivoval britský systém a bol zdržanlivý voči Francúzskej revolúcii.

Otázka: Na čo mal veľký vplyv ?
Odpoveď: mal veľký vplyv na celú vládu a na jej politiku, vrátane zahraničnej a vojenskej.

Otázka: K čomu presvedčil kongres ?
Odpoveď: Presvedčil Kongres, aby ústavu vykladal pružne, a aby sa tak dali prijímať ďalekosiahle zákony.
Stehlík konôpka

Stehlík konôpka (iné názvy: konôpka obyčajná, konôpka, stehlík konopiar, stehlík konôpkár; lat. Linaria cannabina, staršie Carduelis cannabina) je spevavec z čeľade pinkovité (Fringillidae). Hniezdi v Európe, v severnej Afrike, na východ cez juhozápadnú Sibír, Malú Áziu až po Irán. Na Slovensku hniezdi na celom území, hniezdenie bolo dokázané alebo predpokladané na 94,20 % mapovacích kvadrátov. Podľa Medzinárodnej únie na ochranu prírody a prírodných zdrojov stehlík konôpka patrí medzi najmenej ohrozené druhy, celková populácia klesá, v rokoch 1980 – 2013 bol u európskej populácii zaznamenaný mierny pokles.

Otázka: Kde v Kanade hniezdi stehlík konôpka ?

Otázka: Aké iné pomenovanie používame pre brhlíka obyčajného ?

Otázka: Aký je grécky názov pre stehlíka konôpku ?

Otázka: Čo nie je stehlík konôpka ?

Otázka: Kde nehniezdi stehlík konôpka ?

Otázka: Čo je stehlík konôpka ?
Odpoveď: ) je spevavec z čeľade pinkovité (Fringillidae)

Otázka: Kde hniezdi stehlík konôpka ?
Odpoveď: Hniezdi v Európe, v severnej Afrike, na východ cez juhozápadnú Sibír, Malú Áziu až po Irán

Otázka: Kde na Slovensku hniezdi stehlík konôpka ?
Odpoveď: Na Slovensku hniezdi na celom území, hniezdenie bolo dokázané alebo predpokladané na 94,20 % mapovacích kvadrátov

Otázka: Aký je latinský názov pre stehlíka konôpku ?
Odpoveď: Linaria cannabina, staršie Carduelis cannabina

Otázka: Aké iné pomenovanie používame pre stehlíka konôpku ?
Odpoveď: konôpka obyčajná, konôpka, stehlík konopiar, stehlík konôpkár
Stehlík konôpka

Odhadovaný počet hniezdiacich párov je 40 000 – 60 000, zimujúcich jedincov 1 000 – 10 000. Veľkosť populácie má mierny pokles od 20 - 50%. Veľkosť územia na ktorom sa vyskytuje sú stabilné, maximálna zmena do 20%. Ekosozologický status v roku 1995 žiadny. V roku 1998 žiadny. V roku 2001 žiadny. V roku 2014 LC - menej dotknutý. Európsky ochranársky status SPEC4 – druhy, ktorých globálne populácie sú koncentrované v Európe a majú tam vhodný ochranársky status. Majú vyhovujúci ochranársky status (S).

Otázka: Aký je odhadovaný počet hniezdiacich párov stehlíka konôpku ?
Odpoveď: 40 000 – 60 000, zimujúcich jedincov 1 000 – 10 000
Sihelné

Už názov obce Sihelné, ktorý vychádza z významu kosodrevina, resp. mladý smrekový či jedľový les, napovedá o ťažkých podmienkach na život v tejto časti Oravy. Hoci možno predpokladať pohyb ľudí v miestnych horách už v stredoveku, najstaršia zmienka pochádza zo zakladacej listiny, vydanej 13. augusta 1629 na Oravskom hrade. Gróf Gašpar Illesházy ju vydal Matejovi a Jurajovi Nováčikovcom z blízkej Rabče, ktorí mali založiť novú dedinu v „surových lesoch medzi Polhorou a Rabčou“. O 30 rokov neskôr, v roku 1659 žilo v osade Sylne 41 rodín a 384 obyvateľov. Nepokojný koniec 17. storočia zasiahol aj túto osadu, keď ju v rokoch 1683 – 1686 spustošili Litovci a kuruci, čo ešte zväčšilo biedu obyvateľov. V roku 1715 bolo v Sihelnom 67 gazdov (asi 335 ľudí), ktorým živobytie poskytovalo najmä roľníctvo a dobytkárstvo, doplnené o ľanárstvo a tkáčstvo, taktiež tu fungoval mlyn.

Otázka: O čom napovedá názov Sihelné ?
Odpoveď: o ťažkých podmienkach na život v tejto časti Oravy

Otázka: Z akého významu vychádza názov Sihelné ?
Odpoveď: z významu kosodrevina, resp. mladý smrekový či jedľový les

Otázka: Koľko gazdov bolo v Sihelnom v roku 1715 ?
Odpoveď: 67 gazdov
Sihelné

V 90. rokoch si obyvatelia postavili kostol s farou, započatá bola tradícia konania folklórnych slávností pod Babou horou a začatá bola výstavba bytovky. Pred miléniom sa začala rekonštrukcia kultúrneho domu, miestneho osvetlenia a začala výstavba nového vodovodu, napájaného z nových vodných zdrojov pod Pilskom. V roku 2002 vznikla v Sihelnom cirkevná škola, o rok neskôr bola rekonštruovaná materská škola a obecný úrad, v nasledujúcich rokoch pribudla nová telocvičňa a športová plocha za školou. Medzi najnovšie investície patria obnovené povrchy miestnych komunikácii, rekonštrukcie obecného úradu, miestneho rozhlasu a požiarnej zbrojnice, výstavba multifunkčného detského ihriska a snahy o zakúpenie organa do kostola.

Otázka: Kedy si obyvatelia Sihelného postavili kostol s farou ?
Odpoveď: V 90. rokoch si obyvatelia postavili kostol s farou

Otázka: Čo vzniklo v obci Sihelné v roku 2002 ? ?
Odpoveď: cirkevná škola

Otázka: Odkiaľ bol napájaný nový vodovod v Sihelnom ?
Odpoveď: z nových vodných zdrojov pod Pilskom

Otázka: Čo patrilo medzi najnovšie investície v dedine Sihelné ?
Odpoveď: obnovené povrchy miestnych komunikácii, rekonštrukcie obecného úradu, miestneho rozhlasu a požiarnej zbrojnice, výstavba multifunkčného detského ihriska a snahy o zakúpenie organa do kostola
Sihelné

V roku 1925 obec zasiahla veľká povodeň, kolaudácia novej školy prebehla v apríli 1929. Po 2. svetovej vojne sa začalo spriemyselňovanie Oravy a pôvodný hospodársky ráz obce sa začal meniť. V roku 1948 začala elektrifikácia obce, o 2 roky neskôr opravili a predĺžili obecnú cestu, nasledovala výstavba budovy obecného úradu a samoobsluhy. V 60. rokoch pribudla nová budova ZDŠ, bytovka pre učiteľov, pošta a bol rozšírený miestny rozhlas, v roku 1972 bola v obci vybudovaná požiarna zbrojnica a v nasledujúcom bol otvorený nový cintorín. V ďalších rokoch bol dokončený kultúrny dom, vodovod a zvonica. Telovýchovná jednota začala svoju činnosť v roku 1976, začiatkom 80. rokov boli dokončené budovy materskej školy i domu smútku, opravilo sa verejné osvetlenie a začala výstavba družstevnej bytovky.

Otázka: Kedy začala elektrifikácia obce Sihelné ?
Odpoveď: V roku 1948

Otázka: Čo pribudlo v obci Sihelné v 60 . rokoch ?
Odpoveď: nová budova ZDŠ, bytovka pre učiteľov, pošta a bol rozšírený miestny rozhlas

Otázka: V ktorom roku bola v obci Sihelné vybudovaná požiarna zbrojnica ?
Odpoveď: 1972

Otázka: Kedy začala svoju činnosť televýchovná jednota v Sihelnom ?
Odpoveď: v roku 1976
Sihelné

Obec sprvu patrila pod farnosť Rabčice, po roku 1772 to bola bližšia Rabča, kde boli zároveň Sihelňania pochovávaní. Pri sčítaní v roku 1828 mala obec 178 dreveníc a 965 obyvateľov, no viacero nasledujúcich nešťastí (mor v 1831, veľký požiar v 1835, hladomor v 1847) ich počet znížil. Na základe dohody bola v roku 1842 vybudovaná škola v Rabči, kde prebiehala výučba detí zo Sihelného, Rabče a Polhory. Prvé zmienky o snahe vybudovať obecnú školu pochádzajú z roku 1857, k jej realizácii došlo až v roku 1877. V tom období žilo v 161 domoch spolu 697 obyvateľov.

Otázka: Pod čo   najprv patrila obec Sihelné ?
Odpoveď: pod farnosť Rabčice

Otázka: Koľko dreveníc a obyvateľov mala obec Sihelné po sčítaní v roku 1828 ?
Odpoveď: 178 dreveníc a 965 obyvateľov

Otázka: Aké nešťastia znížili počet dreveníc a obyvateľov v sihelnom ?
Odpoveď: (mor v 1831, veľký požiar v 1835, hladomor v 1847
Sihelné

Už názov obce Sihelné, ktorý vychádza z významu kosodrevina, resp. mladý smrekový či jedľový les, napovedá o ťažkých podmienkach na život v tejto časti Oravy. Hoci možno predpokladať pohyb ľudí v miestnych horách už v stredoveku, najstaršia zmienka pochádza zo zakladacej listiny, vydanej 13. augusta 1629 na Oravskom hrade. Gróf Gašpar Illesházy ju vydal Matejovi a Jurajovi Nováčikovcom z blízkej Rabče, ktorí mali založiť novú dedinu v „surových lesoch medzi Polhorou a Rabčou“. O 30 rokov neskôr, v roku 1659 žilo v osade Sylne 41 rodín a 384 obyvateľov. Nepokojný koniec 17. storočia zasiahol aj túto osadu, keď ju v rokoch 1683 – 1686 spustošili Litovci a kuruci, čo ešte zväčšilo biedu obyvateľov. V roku 1715 bolo v Sihelnom 67 gazdov (asi 335 ľudí), ktorým živobytie poskytovalo najmä roľníctvo a dobytkárstvo, doplnené o ľanárstvo a tkáčstvo, taktiež tu fungoval mlyn.

Otázka: Koľko gazdov bolo v SIhelnom v roku 1715 ?
Odpoveď: 67 gazdov

Otázka: Koľko ľudí žilo v osade Sylne v roku 1659 ?
Odpoveď: 384
Štátny znak Bolívie

Štátny znak Bolívie –  v ovále je zobrazená krajina v prirodzených farbách so štylizovanou kresbou hory Potosí ožiarenej slnkom, vpredu je juhoamerická lama, potom chlebovník, snop pšenice v pozadí les a dom. V hornej žltej časti oválneho pruhu je červený nápis BOLIVIA, v dolnej modrej časti je desať žltých päťramenných hviezd, ktoré predstavujú departementy štátov (desiaty, nazvaný Cobija, Bolivíjci stratili v 19. storočí za Tichomorskej vojny). Za oválom sú dve skrížené staré delové hlavne, dva trojice bolívijských vlajok, dva dvojice pušiek, frigická čiapka slobody, vojnová sekera Inkov a vavrínový veniec, na ovále stojí kondor veľký.

Otázka: Čo je zobrazené v ovále štátneho znaku Bolívie ?
Odpoveď: krajina v prirodzených farbách so štylizovanou kresbou hory Potosí ožiarenej slnkom, vpredu je juhoamerická lama, potom chlebovník, snop pšenice v pozadí les a dom

Otázka: Aký nápis je v hornej žltej časti oválneho pruhu v štátnom znaku Bolívie ?
Odpoveď: červený nápis BOLIVIA

Otázka: Čo predstavuje desať päťramenných hviezd v dolnej modrej časti oválu na štátnom znaku Bolívie ?
Odpoveď: predstavujú departementy štátov
René Magritte

Magritte nahrádza kauzálno-logickú identitu predmetov pojmom podobnosť, ktorý definuje ako kreatívny poriadok zobrazovania, analogický realite sveta. Veci sa dostávajú tak ako v kauzálnom úžitkovom mechanizme rozumu do dispozičnej symbolickej štruktúry, ktorá však už nevyplýva z ratia, ale zo spontánnej vôle klamnej predstavy. Podobnosť kreatívne figuralizujúceho aktu s viditeľnými konšteláciami reality umožňuje asociatívny vstup pozorovateľa do spontánneho umeleckého myšlienkového procesu mystického zvnútornenia, takže obrazové zobrazenie sa stáva sugestívnym impulzom k subjektívnym symbolickým asociáciám.

Otázka: Akým pojmom , Magritte nahrádza kauzálno - logickú identitu predmetov ?
Odpoveď: podobnosť

Otázka: Ako definuje podobnosť ?
Odpoveď: kreatívny poriadok zobrazovania, analogický realite sveta
Jozef Vozár (historik)

Jozef Vozár sa narodil svojim rodičom Kataríne a Pavlovi ako najmladšie zo šiestich detí. Vyrastal v Novej Bani, časť Stará Huta. Gymnaziálne štúdiá absolvoval v Nitre v seminári verbistov. Tam v roku 1949 zmaturoval s vyznamenaním. Pokračoval v štúdiu s cieľom stať sa kňazom, no „akcia K“ v apríli 1950 jeho plány zmarila. Po pobyte v internačnom tábore v Podolínci absolvoval trojročnú vojenskú službu (1951 – 1953) v pomocných technických práporoch. Po krátkodobom účtovníckom zamestnaní v Prahe sa vrátil na Slovensko. Zamestnal sa na Krajskej správe Ministerstva vnútra Nitra ako referent na archívnom oddelení. Popri práci začal študovať archívnictvo na Filozofickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave.

Otázka: Čím sa chcel Jozef Vozár stať ?
Odpoveď: kňazom

Otázka: V ktorom roku Jozef Vozár zmaturoval ?
Odpoveď: 1949

Otázka: Kde Jozef Vozár absolvoval gymnaziálne štúdia ?
Odpoveď: Gymnaziálne štúdiá absolvoval v Nitre

Otázka: V ktorých rokoch Jozef Vozár absolvoval   vojenskú službu ?
Odpoveď: 1951 – 1953

Otázka: Kde vyrastal Jozef Vozár ?
Odpoveď: Vyrastal v Novej Bani
Tučniak veľký



Tučniak kráľovský (ani tučniak cisársky) si, na rozdiel od ostatných druhov, nestavia hniezda. Hniezdi v období antarktického leta (tzn. od nášho novembra do apríla). Hniezdne obdobie tučniaka kráľovského je najdlhšie spomedzi všetkých tučniakov. Pri dvorení samci lákajú  samicu trúbením so zdvihnutou hlavou. Ak tá prejaví záujem, nasleduje ho, zatiaľ čo samec kýva hlavou zo strany na stranu. Jeden pár splodí iba dvoch potomkov za tri roky. Na výchove mláďaťa sa zúčastňujú obidvaja rodičia. Hneď potom, čo samica znesie vajce, samec si ho prekotúľa na nohy, ktoré ho izolujú od chladnej zeme a prekryje ho kožným záhybom, ktorý nemá v mieste kontaktu s vajcom perie, aby dodával potrebné teplo. V sedení na vajci sa obidvaja rodičia striedajú zhruba v päťdenných intervaloch. Mláďa sa vyliahne asi po 55 dňoch a nasledujúcich 11 mesiacov sa oň rodičia starajú. Rodičia sa striedajú aj v kŕmení potomka. Mláďa do konca apríla raz vymení prachové perie a priberie na hmotnosti asi 11 kg. V tom čase dochádza k nástupu zimy, zníženiu množstva potravy v mori a odchodu rodičov z hniezdnej kolónie.

Otázka: Po koľkých dňoch sa vyliahne mláďa Tučniaka veľkého ?
Odpoveď: asi po 55 dňoch

Otázka: V ktorom období hniezdi tučniak ?
Odpoveď: v období antarktického leta (tzn. od nášho novembra do apríla)

Otázka: Koľko mesiacov sa rodičia starajú o mláďa ?
Odpoveď: 11 mesiacov
Medená veža

Jozef Bernát vo svojej recenzii na film spomína predovšetkým v dobrom: „Pokojným a majestátnym scenériám Vysokých Tatier, v ktorých sa pokocháte vďaka širokouhlej kamere a kvalitnému Eastmancoloru, zodpovedá aj tradičný dramatický oblúk príbehu, po ktorom divák prejde s napätím až do záveru.“ Na konci svojej recenzie dodáva, že Martin Hollý: „odviedol solídny film, ktorý mu nenarobí hanbu ani po víťazstve v Monte Carlo a za ktorý mu bude náš divák úprimne vďačný. V rebríčku posledných diel Koliby dostáva sa Medená veža na poprednú priečku našej skromnej produkcie.“

Otázka: Ako hodnotil Jozef Bernát film Bronzová strecha ?

Otázka: Ako nespomína Jozef Bernát na film Medená veža ?

Otázka: Kto recenzoval seriál Medená veža ?

Otázka: Ako nebol hodnotený film Medená veža ?

Otázka: Na ktorom festivale prehral film Medená veža ?
Medená veža

Príbeh vo filme Medená veža rozpráva retrospektívne jeden z troch kamarátov – „R“, ktorého stvárnil Ivan Mistrík. Dá sa povedať, že okrem ďalších hereckých predstaviteľov – Štefana Kvietika, Ivana Rajniaka a Emílie Vášáryovej dôležitú úlohu vo filme má predovšetkým tatranská príroda. Film natáčal kameraman Karol Krška na farebný, širokouhlý materiál, čo umožnilo ešte viac vyniknúť mnohým záberom tatranských štítov a prírody. Film bol natočený za pomoci správy TANAP a Horskej služby vo Vysokých Tatrách.
Vo filme je ľahko rozoznateľný minimalistický režijný rukopis Martina Hollého. Dôraz kladie predovšetkým na rozprávanie samotného príbehu troch kamarátov. Je zaujímavé, že napriek dobe, kedy film vznikol, sa v ňom nenachádzajú stopy po schematizme alebo ďalšie prvky príznačné pre filmy vznikajúce v období normalizácie.

Otázka: Ktorý kameraman natočil film Strieborná veža ?

Otázka: Kto rozpráva dej hudobnej skladby Medená veža ?

Otázka: Ako sa volal zvukár , ktorý natáčal film Medená veža ?

Otázka: Kto stvárnil hlavnú postavu vo filme Pacho , hybský zbojník ?

Otázka: Ktorú postavu stvárnil Štefan Kvietik vo filme Medená Veža ?

Otázka: Kto režíroval film Obecná škola ?

Otázka: Za koho pomoci sa natáčal film Pásla kone na betóne ?
Medená veža

Režisér Martin Hollý v jednom z mnohých rozhovorov spomínal na natáčanie Medenej veže:„Nikdo si neumí představit, co to znamená natočit horský film. Byli jsme mnohdy doslova zakováni do horských stěn, štáb se připravoval tak dvě, tři hodiny, pak zpravidla přišla mlha... A herci, kteří celou noc cestovali z Bratislavy, pravidelně zdolávali horolezecké túry. Ale protože jsem chtěl tenhle film natočit už dlouho, z jakéhosi pocitu dluhu, jenž má náš film k Tatrám, nakonec se nám všem spolu s přírodními živly ho podařilo dokončit.“ Štefan Kvietik si v rámci štvrtého ročníka Marmota festivalu v Bratislave zaspomínal na Medenú vežu, od ktorej vzniku v tej dobe ubehlo 40 rokov: „Pri tomto titule mám vždy dva rozporuplné pocity. Cítim radosť, že som mal možnosť robiť na tomto projekte s takými ľuďmi, ktorí sa tam prezentovali. Ale na druhej strane je mi smutno, že už týchto hercov z Medenky nemôžem stretnúť.“

Otázka: Ako dlho sa štáb denne pripravoval na natáčanie filmu Vrchní , prchni ?

Otázka: Ako spomína Ján Svěrák na film Medená veža ?

Otázka: Kto je režisér filmu Matrix ?

Otázka: Koľko rokov ubehlo od vzniku filmu Jánošík ?

Otázka: Ako spomína Július Satinský na film S tebou mne baví svět ?

Otázka: Ako spomína Štefan Kvietik na film Medená veža ?
Odpoveď: Pri tomto titule mám vždy dva rozporuplné pocity. Cítim radosť, že som mal možnosť robiť na tomto projekte s takými ľuďmi, ktorí sa tam prezentovali. Ale na druhej strane je mi smutno, že už týchto hercov z Medenky nemôžem stretnúť.

Otázka: Koľko rokov ubehlo od vzniku filmu Medená veža pri spomínaní Štefana Kvietika ?
Odpoveď: ubehlo 40 rokov

Otázka: Kto je režisér filmu Medená veža ?
Odpoveď: Martin Hollý

Otázka: Ako spomína Martin Hollý na film Medená veža ?
Odpoveď: veže:„Nikdo si neumí představit, co to znamená natočit horský film. Byli jsme mnohdy doslova zakováni do horských stěn, štáb se připravoval tak dvě, tři hodiny, pak zpravidla přišla mlha... A herci, kteří celou noc cestovali z Bratislavy, pravidelně zdolávali horolezecké túry. Ale protože jsem chtěl tenhle film natočit už dlouho, z jakéhosi pocitu dluhu, jenž má náš film k Tatrám, nakonec se nám všem spolu s přírodními živly ho podařilo dokončit.

Otázka: Ako dlho sa štáb pripravoval na natáčanie filmu Medená veža ?
Odpoveď: štáb se připravoval tak dvě, tři hodiny
Medená veža

To, že film Medená veža je aktuálny a zaujímavý aj pre súčasného diváka dokazuje aj bezprostredná reakcia a dojmy Zuzany Mistríkovej: „Projekcia Medenej veže na [18. MF horských filmov] však nedýchala nostalgiou. V sále sedeli diváci všetkých generácií. Bola v pravom slova zmysle oslavou slovenského filmu. Bola dôkazom, že dobrý film sa stáva súčasťou života ľudí, súčasťou histórie miesta, kde vznikal. Že jeho tvorcovia a hereckí predstavitelia sprevádzajú divákov ich životmi. Umožnili im prežiť s postavami príbeh, ktorý sa v niečom podobá ich vlastným príbehom a prežili ho na miestach, ktoré poznajú. Ak by sa ma dnes niekto opýtal, prečo má vznikať slovenský film, porozprávala by som mu môj zážitok z 15. októbra. Z premietania štyridsať rokov starého filmu, ktorý milujú jeho rovesníci a ktorý objavujú stále nové a nové generácie divákov. Ktorý je zrastený s konkrétnym miestom a zrozumiteľný všade na svete. Ktorý je v pravom slova zmysle kultový slovenský. Filmu, aké potrebujeme.“

Otázka: Ako reagovala Zuzana Mistríkova na film Medená veža ?
Odpoveď: Projekcia Medenej veže na [18. MF horských filmov] však nedýchala nostalgiou. V sále sedeli diváci všetkých generácií. Bola v pravom slova zmysle oslavou slovenského filmu. Bola dôkazom, že dobrý film sa stáva súčasťou života ľudí, súčasťou histórie miesta, kde vznikal. Že jeho tvorcovia a hereckí predstavitelia sprevádzajú divákov ich životmi. Umožnili im prežiť s postavami príbeh, ktorý sa v niečom podobá ich vlastným príbehom a prežili ho na miestach, ktoré poznajú. Ak by sa ma dnes niekto opýtal, prečo má vznikať slovenský film, porozprávala by som mu môj zážitok z 15. októbra. Z premietania štyridsať rokov starého filmu, ktorý milujú jeho rovesníci a ktorý objavujú stále nové a nové generácie divákov. Ktorý je zrastený s konkrétnym miestom a zrozumiteľný všade na svete. Ktorý je v pravom slova zmysle kultový slovenský. Filmu, aké potrebujeme.

Otázka: Reakcia koho dokazuje že je film Medená veža zaujímavý ?
Odpoveď: Zuzany Mistríkovej

Otázka: Čo umožnil divákom film Medená veža ?
Odpoveď: Umožnili im prežiť s postavami príbeh, ktorý sa v niečom podobá ich vlastným príbehom a prežili ho na miestach, ktoré poznajú

Otázka: Kto sedel v sále pri projekcii filmu Medená veža ?
Odpoveď: V sále sedeli diváci všetkých generácií
Medená veža

Jozef Bernát vo svojej recenzii na film spomína predovšetkým v dobrom: „Pokojným a majestátnym scenériám Vysokých Tatier, v ktorých sa pokocháte vďaka širokouhlej kamere a kvalitnému Eastmancoloru, zodpovedá aj tradičný dramatický oblúk príbehu, po ktorom divák prejde s napätím až do záveru.“ Na konci svojej recenzie dodáva, že Martin Hollý: „odviedol solídny film, ktorý mu nenarobí hanbu ani po víťazstve v Monte Carlo a za ktorý mu bude náš divák úprimne vďačný. V rebríčku posledných diel Koliby dostáva sa Medená veža na poprednú priečku našej skromnej produkcie.“

Otázka: Kde vyhral film Medená veža ?
Odpoveď: v Monte Carlo

Otázka: Ako bol hodnotený film Medená veža ?
Odpoveď: V rebríčku posledných diel Koliby dostáva sa Medená veža na poprednú priečku našej skromnej produkcie.

Otázka: Kto recenzoval film Medená veža ?
Odpoveď: Jozef Bernát

Otázka: Ako spomína Jozef Bernát na film Medená veža ?
Odpoveď: spomína predovšetkým v dobrom

Otázka: Ako hodnotí   Jozef Bernát film Medená veža ?
Odpoveď: Pokojným a majestátnym scenériám Vysokých Tatier, v ktorých sa pokocháte vďaka širokouhlej kamere a kvalitnému Eastmancoloru, zodpovedá aj tradičný dramatický oblúk príbehu, po ktorom divák prejde s napätím až do záveru.
Medená veža

Príbeh vo filme Medená veža rozpráva retrospektívne jeden z troch kamarátov – „R“, ktorého stvárnil Ivan Mistrík. Dá sa povedať, že okrem ďalších hereckých predstaviteľov – Štefana Kvietika, Ivana Rajniaka a Emílie Vášáryovej dôležitú úlohu vo filme má predovšetkým tatranská príroda. Film natáčal kameraman Karol Krška na farebný, širokouhlý materiál, čo umožnilo ešte viac vyniknúť mnohým záberom tatranských štítov a prírody. Film bol natočený za pomoci správy TANAP a Horskej služby vo Vysokých Tatrách.
Vo filme je ľahko rozoznateľný minimalistický režijný rukopis Martina Hollého. Dôraz kladie predovšetkým na rozprávanie samotného príbehu troch kamarátov. Je zaujímavé, že napriek dobe, kedy film vznikol, sa v ňom nenachádzajú stopy po schematizme alebo ďalšie prvky príznačné pre filmy vznikajúce v období normalizácie.

Otázka: Aký je príbeh filmu Medená veža ?
Odpoveď: Príbeh vo filme Medená veža rozpráva retrospektívne jeden z troch kamarátov

Otázka: Kto stvárnil postavu " R " vo filme Medená veža ?
Odpoveď: Ivan Mistrík Ivan Mistrík

Otázka: Kto natáčal film Medená veža ?
Odpoveď: Karol Krška

Otázka: Za koho pomoci sa natáčal film Medená veža ?
Odpoveď: Film bol natočený za pomoci správy TANAP a Horskej služby vo Vysokých Tatrách

Otázka: Kto režíroval film Medená veža ?
Odpoveď: Vo filme je ľahko rozoznateľný minimalistický režijný rukopis Martina Hollého

Otázka: Kto vystupuje vo filme Medená veža ?
Odpoveď: okrem ďalších hereckých predstaviteľov – Štefana Kvietika, Ivana Rajniaka a Emílie Vášáryovej dôležitú úlohu vo filme má predovšetkým tatranská príroda

Otázka: Ako sa volal kameraman , ktorý natáčal film Medená veža ?
Odpoveď: Film natáčal kameraman Karol Krška
Cuo čuan

Kniha, ktorá bola spísaná v období bojujúcich štátov, je najdôležitejším zdrojom informácií o období jari a jesene. Jednotlivé záznamy, ktoré sú na sebe nezávislými krátkymi historickými naráciami, sú radené chronologicky. Dielo je písané živým a farbistým jazykom blízkym hovorovej reči, obsahuje stručné metaforické narážky, dialógy, množstvo anekdot a gradovanie deja. Spolu so Zápiskami historika patrí ku klenotom starovekej čínskej literatúry, motiváciou a obľúbeným čítaním mnohých čínskych učencov. Obsahuje aj prvú zmienku čínskej stolovej hry go.

Otázka: Čo za knihu je kniha Cuo čuan ?
Odpoveď: Kniha, ktorá bola spísaná v období bojujúcich štátov, je najdôležitejším zdrojom informácií o období jari a jesene

Otázka: O akej hre je zmienka v knihe Cuo čuan ?
Odpoveď: go
Juraj Koza-Matejov

V roku 1896 – 1908 študoval teológiu v Banskej Bystrici, kde ho roku 1908 vysvätili za kňaza. Rokuk. farár  v Novej Bani a i. obciach, od 1922 redaktor Slováka, zakladateľ  a hlavný redaktor Slov. národa a jeho týždenníka Chlieb v Bratislave, od 1927  prof. biskupského seminára v Banskej Bystrici, 1928 – 1945 farár v Mošovciach, 1945 turčiansky archidiakon, od 1948 banskobystrický kanonik a rektor seminára. V roku 1918 – 1925 člen HSĽS, ideovo stál na pozíciách autonomizmu v rámci jednotného
čs. štátu. Tieto postoje odrážali aj jeho politické úvodníky aj iné jeho politické spisky, kt. vyšli roku 1927, potom sa venoval výlučne cirk. literatúre. Po oslobodení sa politicky výraznejšie neangažoval, prispieval do novín a časopisov.

Otázka: V ktorom roku bol Juraj Koza - Matejov vysvätený za kňaza ?
Odpoveď: roku 1908
Djembe

Pôvod djembe pochádza z kmeňa Malinkov (Malinke znamená v preklade „človek z Mali“), ktorí žili už vyše pred dvetisíc rokmi na západ od dnešného Bamaka, hlavného mesta Mali. Malinkovia obývali územie nazývané Mandingo a v 3. storočí založili na tomto území kráľovstvo Mandin, ktoré bolo až do 12. storočia vazalským štátom ríše Ghana. V 13. storočí vytvorili Malinkovia veľký štátny útvar, ríšu Mali, ktorej centrum tvorí Mandingo. Djembe sa tak stalo viacmenej dominantným nástrojom u etnických skupín v Mali. Po rozdelení západnej Afriky na novodobé štáty vplyvom európskych kolónií môžeme potomkov Madingov nájsť v oblasti zahŕňajúcej Mali, Senegal, Guineu, Pobrežie Slonoviny...Djembe tak nezostalo len u Malinkov, ale dnes je charakteristickým hudobným nástrojom prakticky pre celú západnú Afriku. Záujem Európy a Ameriky o djembe, spôsob hry na tento nástroj, je spojený so začiatkami turné afrických skupín po svete. Čiže okolo 50. - 60. rokov 20. storočia sa medzinárodné publikum bližšie zoznámilo so západoafrickou hudbou. V súčasnosti je djembe známe po celom svete.

Otázka: Z ktorého afrického kmeňa pochádza bubon dumdum ?

Otázka: Ktoré kráľovstvo zničili Malinkovia v treťom storočí na území Mandigo ?

Otázka: Ktorú ríšu vytvorili Inkovia v 13 . storočí ?

Otázka: U ktorých etnických skupín bola basgitara dominantným hudobným nástrojom ?

Otázka: Pre ktorú oblasť Ázie je v súčasnosti bubon djembe charakteristickým hudobným nástrojom ?
Djembe

>Koža je na djebme na rozdiel od korpusu iba epizódou (môžeme ju vymeniť), no taktiež zohráva podstatnú úlohu. V histórií sa djembe poťahovalo kožami z antilop, ktoré boli časom nahradené kozími kožami. Usušená koža sa máča niekoľko hodín vo vode a za mokra sa (srsťou hore) naťahuje na djembe pomocou kovových obručí a povrazu. Natiahnutá koža sa ešte za mokra mechanicky oholí a nadbytočná koža sa po obvode odreže. Djembe sa nechá usušiť a potom sa koža dopne. Tradičné africké hranie vyžaduje maximálne napnutú kožu. Každá koža má svoj charakteristický zvuk, ktorý je daný jej hrúbkou. Tenšia koža má aj tenší tón a netreba ju až tak dopínať ako hrubú. Ak máme novú kožu, tak sa dá povedať, že jej zvuk sa po niekoľkých týždňoch hrania zlepší. Je to dané tým, že sa koža lepšie usadí a získa pružnosť. Pritom je bežné, že koža po nejakej dobe povolí a treba ju dopnúť. Ale treba počítať s tým, že k povoleniu dochádza aj po dlhšom hraní. Najlepšie je kožu dopnúť pred hraním alebo niekoľko hodín po hraní. Nie hneď po, alebo počas hrania, vtedy sa koža zúži a znižuje sa jej životnosť!

Otázka: Akými kožami sa poťahovalo djembe v minulosti ?
Odpoveď: kožami z antilop

Otázka: Akými kožami sa poťahuje bubon djembe v súčasnosti ?
Odpoveď: kozími kožami

Otázka: Ako prebieha poťahovanie bubna djembe kožou ?
Odpoveď: Usušená koža sa máča niekoľko hodín vo vode a za mokra sa (srsťou hore) naťahuje na djembe pomocou kovových obručí a povrazu. Natiahnutá koža sa ešte za mokra mechanicky oholí a nadbytočná koža sa po obvode odreže. Djembe sa nechá usušiť a potom sa koža dopne
Djembe

>Korpus (telo) je najdôležitejšia časť djembe. Nedá sa vymeniť a jeho úprava je len obmedzená. Je ručne vytesaný a vydlabaný z jedného kusu dreva, ktorý je na počiatku časťou celého kmeňu. Z neho je potom prakticky "podľa oka" vyrobený celý, takmer úplne okrúhly a symetrický korpus djembe. Sú pritom použité len špeciálne sekery, dláta a nože. Najskúsenejší a najzdatnejší výrobcovia sú schopní vyhotoviť dva až tri korpusy veľkého djembe za jediný deň!...Na korpuse je možné vyhradiť tri časti: telo, nohu a prsteň (límec). Telo je horná časť, v ktorej sa vytvára zvuk, smerom dole sa zužuje a prechádza na nohu, ktorá sa smerom dole mierne rozširuje. Stredná najužšia časť bubna, od ktorej sa začína noha rozširovať, sa nazýva prsteň.

Otázka: Čo je najdôležitejšia časť djembe ?
Odpoveď: Korpus (telo)

Otázka: Ako sa vyrába korpus bubna djembe ?
Odpoveď: Je ručne vytesaný a vydlabaný z jedného kusu dreva, ktorý je na počiatku časťou celého kmeňu

Otázka: Aké nástroje sa používajú na výrobu tela djembe ?
Odpoveď: špeciálne sekery, dláta a nože

Otázka: Z akých častí sa skladá korpus bubna djembe ?
Odpoveď: telo, nohu a prsteň (límec)

Otázka: Ako sa nazýva stredná najužšia časť bubna djembe ?
Odpoveď: prsteň
Djembe

Djembe sa zaraďuje do skupiny bubnov tzv. „pohárovitých“ a jednohlavých (koža iba z jednej strany). Veľkosť djembe sa pohybuje vo väčšine 50-65 výšky a 30-38 priemeru. Vyrábajú sa aj v menších veľkostiach, no tie nie sú v Afrike veľmi používané, ale zato sú obľúbené v Európe.

Jeho telo je vyrobené z kmeňa stromu, najčastejšie sú to tropické dreviny, ktoré majú rôzne africké názvy: lenke, dugura, worojiri, dogora, guéni, caicedrat...Pod týmito názvami sú ukryté najčastejšie druhy afrického mahagónu, najčastejšie je to mahagon bissilon (Khaya senegalensis). V rodnej oblasti djembe - územie bývalého kráľovstva Mandigov - sa dnes používajú dreviny nazvané v jazyku malinkov a bambarov - lenké a dogura. Djembe vyrobené z dreva lenké (ide o spomínaný mahagon bissilion) majú spravidla charakteristickú tmavo-hnedú farbu, ktorá často v najširšej časti korpusu ostro prechádza do svetložltej. Djembe z dogury (drevo je nepatrne mäkšie) sú zafarbené červenkasto-hnedou…

Otázka: Aké rozmery má bubon djembe ?
Odpoveď: 50-65 výšky a 30-38 priemeru

Otázka: Z čoho je vyrobené telo bubna djembe ?
Odpoveď: vyrobené z kmeňa stromu, najčastejšie sú to tropické dreviny, ktoré majú rôzne africké názvy: lenke, dugura, worojiri, dogora, guéni, caicedrat...Pod týmito názvami sú ukryté najčastejšie druhy afrického mahagónu, najčastejšie je to mahagon bissilon (Khaya senegalensis

Otázka: Akú farbu má bubon djenge vyrobený z dreva lenké ?
Odpoveď: tmavo-hnedú farbu, ktorá často v najširšej časti korpusu ostro prechádza do svetložltej

Otázka: Akou farbou je zafarbený bubon djembe vyrobený z dogury ?
Odpoveď: červenkasto-hnedou

Otázka: Do akej skupiny bubnov sa zaraďuje djembe ?
Odpoveď: do skupiny bubnov tzv. „pohárovitých“ a jednohlavých (koža iba z jednej strany