lukasjanek/skquad huggingface dataset:
Druhá svetová vojna


Boje v Tichomorí pokračovali rovnakým tempom aj po porážke všetkých japonských spojencov v Európe. Japonskí najvyšší velitelia boli ochotní obetovať všetkých svojich vojakov, len aby oddialili pád Cisárstva. Boje o ostrovy Iwo Jima a Okinava ukázali, že Japonsko sa bude brániť doslova do posledného muža. Len na Iwo Jime stratili Američania v priebehu niekoľkých týždňov 6 000 padlých a 19 000 ranených, ich celkové straty však prekonali i počet zlikvidovaných Japoncov. Aj ďalšie pozemné stretnutia ako bitka o Okinawu, trvajúca tri mesiace, stáli Spojené štáty 12 000 mŕtvych. Japonci pri tom v bojoch využívali aj civilistov, vyzbrojených provizórnymi zbraňami. Mnohých iných vycvičili na samovražedné akcie tzv. „Kamikadze“. Zraky Američanov sa zatiaľ upreli na japonskú pevninu. Vojenskí analytici odhadovali, že v prípade obojživelného výsadku, príde o život asi 150-500 000 Američanov a niekoľkonásobne viac Japoncov. Americký prezident Truman (Roosevelt zomrel 12. apríla) preto rozhodol o použití atómovej bomby. Jednu najprv zhodili 6. augusta na Hirošimu, zahynulo 80 000 obyvateľov mesta (na následky neskôr ďalších 60 000), no ani po tom Japonci neprejavili žiadnu ochotu rokovať o mieri. O tri dni 9. augusta zhodil bombardér B-29 ďalšiu atómovú bombu. Táto, podstatne silnejšia bomba, vybuchla nad mestom Nagasaki. Zlé počasie pri tom ochránilo pred skazou mesto Kokura, ktoré bolo pôvodne určené ako primárny cieľ náletu.

Otázka: Kde pokračovali boje po porážke všetkých japonských spojencov v Európe ?
Odpoveď: v Tichomorí

Otázka: Koľko bolo zranených amerických vojakov pri bojoch na ostrove Iwo Jime ?
Odpoveď: 19 000

Otázka: Prečo boli japonskí velitelia ochotní obetovať všetkých svojich vojakov ?
Odpoveď: aby oddialili pád Cisárstva

Otázka: Koľko stratili Američania vojakov pri bojoch na ostrove Iwo Jime ?
Odpoveď: 6 000

Otázka: Koľko stratili Američania vojakov pri bitke o Okinawu ?
Odpoveď: 12 000

Otázka: Pokračovali boje v Tichomorí aj po porážke japonských spojencov v Európe ?
Odpoveď: Boje v Tichomorí pokračovali rovnakým tempom aj po porážke všetkých japonských spojencov v Európe

Otázka: Koľko padlých a zranených mali na ostrove Iwo Jima ?
Odpoveď: Len na Iwo Jime stratili Američania v priebehu niekoľkých týždňov 6 000 padlých a 19 000 ranených

Otázka: Koľko trvala bitka o Okinawu ?
Odpoveď: tri mesiace
Druhá svetová vojna

 

Po uvoľnení svojich síl vojská Osi napredovali a prekročili rieku Don, obsadili Rostov-na-Donu a tam sa ich sily rozdelili. Časť vojsk (Skupina armád B) na čele s 6. armádou postupovala východným smerom na Stalingrad a Astrachaň, časť (Skupina armád A) sa vydala na juh cez rovinatú step ku Kaukazu. Porážkami pri Charkove oslabená Červená armáda, ktorá v tej dobe navyše čelila nedostatku ťažkých zbraní, v dôsledku evakuácie jej zbrojného priemyslu na východ bola nútená ustupovať. Stalin vydal v tejto kritickej situácii rozkaz č. 227, známy ako: „Ani krok späť!“ O mesto Stalingrad sa v nasledujúcom období rozpútali tvrdé pouličné boje, jedny z najurputnejších bojov celej vojny. Nemecké sily bojujúce o mesto utrpeli ťažké straty, ktoré nacistické velenie pre nedostatok záloh nedokázalo nahradiť. Narastali aj problémy so zásobovaním. V dôsledku nedostatku vlastných síl bolo nemecké velenie nútené po oboch stranách svojej hlavnej útočnej sily – nemeckej 6. armády, nasadiť slabšie rumunské, maďarské a talianske armády. Zatiaľ čo sa nemecké velenie sústredilo na boje v meste, sovieti nepozorovane zozbierali dostatok techniky, materiálu ako aj ľudských rezerv a prešli v druhej polovici novembra 1942 na oslabených krídlach nepriateľských vojsk bojujúcich v Stalingrade do protiútoku (tzv. operácia Uran). Časti nemeckej 4. tankovej a celá 6. poľná armáda sa dostali v priebehu 4 dní do obkľúčenia. Po Göringovom uistení, že letectvo zvládne zásobovať oslabenú armádu, Hitler nariadil držať vybojované pozície za každú cenu. Pokusy maršala Mansteina prísť im počas Vianoc na pomoc z juhu (tzv. operácia Wintergewitter), boli za ťažkých strát na oboch stranách odrazené. Tým sa vytvorili predpoklady na zničenie asi dvadsiatich nemeckých divízií uväznených v stalingradskom kotli.

Otázka: Ako znel 277 . Stalinov rozkaz ?
Odpoveď: Stalin vydal v tejto kritickej situácii rozkaz č. 227, známy ako: „Ani krok späť!

Otázka: Akú rieku prekročili vojská Osi pred obsadením mesta Rostov ?
Odpoveď: rieku Don

Otázka: Ako znel Stalinov rozkaz č.227 ?
Odpoveď: Ani krok späť!

Otázka: Ako sa volala operácia , pokusy maršala Mansteina prísť na pomoc z juhu ?
Odpoveď: operácia Wintergewitter
Druhá svetová vojna


V bitke o Singapur a následnej kapitulácii britských vojakov 15. februára 1942 padol do japonských rúk britský prístav Singapur. Bolo zajatých 130 000 vojakov Britského spoločenstva, Japonci ich pri tom napadli s o polovicu menej mužmi. Jednalo sa o jednu z najväčších a najpotupnejších porážok Spojeného kráľovstva v dejinách. Japonci prenikali do Barmy, ktorej hlavné mesto Rangún bolo obsadené 9. marca 1942. Kapitulovala Jáva, vláda Holandskej Indie odišla do Austrálie. Japonské výsadkové jednotky dorazili na Novú Guineu a ich letectvo začalo ohrozovať pevninu Austrálie.

Otázka: Kedy padol do japonských rúk britský prístav Singapur ?
Odpoveď: 15. februára 1942

Otázka: Aké bolo v roku 1942 hlavné mesto Barmy ?
Odpoveď: Rangún

Otázka: Kedy bolo obsadené mesto Rangún ?
Odpoveď: 9. marca 1942

Otázka: Kedy obsadili Japonci Singapur ?
Odpoveď: 15. februára 1942

Otázka: Koľko vojakov Britského spoločenstva bolo zajatých ?
Odpoveď: 130 000

Otázka: Kedy bolo obsadené hlavné mesto Rangún ?
Odpoveď: 9. marca 1942

Otázka: Akú krajinu začali ohrozovať Japonci , keď dorazili na Novú Guineu ?
Odpoveď: Japonské výsadkové jednotky dorazili na Novú Guineu a ich letectvo začalo ohrozovať pevninu Austrálie
Druhá svetová vojna


V priebehu vojny sa ukázalo, že veľmi významným prvkom vojnového úsilia bude priemyselná výroba. Spojenci sa spoliehali na priemyselnú silu Spojených štátov amerických, ktorá významnou mierou pomáhala zbrojiť Spojené kráľovstvo aj Sovietsky zväz. Nacistické Nemecko mobilizovalo svoj priemysel pomalšie. V marci 1942 začalo nacistické Nemecko pociťovať nedostatok pracovných síl, boli preto zorganizované nábory na prácu po celej okupovanej Európe. Veľa ľudí išlo dobrovoľne, boli to najmä Francúzi a Ukrajinci. No už v auguste sa aj tieto možnosti vyčerpali, preto bol vydaný rozkaz na deportácie – tzv. totálne nasadenie. Do roku 1944 sa podmienky týchto pracujúcich zhoršili natoľko, že sa prakticky nelíšili od podmienok v koncentračných táboroch. V Nemecku vtedy pracovalo asi 7,5 milióna cudzincov (1,3 milióna Francúzov, 1,7 milióna Poliakov, 2,8 milióna sovietskych občanov, z nich polovica ženy), skoro 2 milióny vojnových zajatcov a 700 000 väzňov z koncentračných táborov.

Otázka: Komu dodávali Spojené štáty americké zbrane ?
Odpoveď: Spojené kráľovstvo aj Sovietsky zväz

Otázka: Kedy začalo nacistické Nemecko pociťovať nedostatok pracovných síl ?
Odpoveď: V marci 1942

Otázka: Na priemyselnú silu koho sa spoliehali spojenci ?
Odpoveď: na priemyselnú silu Spojených štátov amerických

Otázka: Koľko cudzincov pracovalo v Nemecku počas druhej svetovej vojny ?
Odpoveď: 7,5 milióna

Otázka: Kedy začalo Nemecko pociťovať nedostatok pracovných síl ?
Odpoveď: V marci 1942

Otázka: Najviac cudzincov akých národností pracovalo v Nemecku počas druhej svetovej vojny ?
Odpoveď: Francúzov, 1,7 milióna Poliakov, 2,8 milióna sovietskych občanov

Otázka: Koľko vojenských zajatcov pracovalo v Nemecku ?
Odpoveď: skoro 2 milióny

Otázka: Koľko väzňov z koncentračných táborov pracovalo v Nemecku ?
Odpoveď: 700 000 väzňov

Otázka: Čo bolo veľmi významným prvkom vojnového úsilia počas vojny ?
Odpoveď: priemyselná výroba
Druhá svetová vojna

Dňa 18. apríla 1942 skupina 16 amerických strojov B-25 Mitchell vzlietla z lietadlovej lode USS Hornet a pod vedením plukovníka Jamesa Doolittla, nízkym letom preletela nad japonskú pevninu a zhodila bomby na Tokio, Nagoju, Kóbe, Jokohamu a Jokosuku. Jednalo sa o symbolický nálet, ktorý nespôsobili žiadne veľké škody. Japoncom ale ukázali odhodlanie bojovať, ako aj fakt, že Japonci sú doma zraniteľní. Napriek nepatrnému účinku mala operácia závažný strategický dôsledok. Japonci stiahli nezanedbateľnú časť svojich vzdušných síl na obranu Japonska, kde boli držané až do konca vojny. V máji sa medzi japonským a americkým námorníctvom odohrala bitka v Koralovom mori, v ktorej síce USA stratili lietadlovú loď USS Lexington, ale podarilo sa im odvrátiť vylodenie v Port Moresby a potopiť ľahkú lietadlovú loď Šóhó.

Otázka: Kedy vzlietla skupina 16 amerických strojov z lietadlovej lode USS Hornet ?
Odpoveď: 18. apríla 1942

Otázka: Na aké japonské mestá zhodili bomby americké stroje ?
Odpoveď: Tokio, Nagoju, Kóbe, Jokohamu a Jokosuku

Otázka: Pod koho velením bola skupina 16 amerických strojov B-25 Mitchell ?
Odpoveď: pod vedením plukovníka Jamesa Doolittla

Otázka: Kde sa uskutočnila bitka medzi japonským a americkým námorníctvom ?
Odpoveď: v Koralovom mori

Otázka: Ako sa volala japonská loď , ktorú potopilo americké námorníctvo ?
Odpoveď: Šóhó
Druhá svetová vojna

 

7. decembra 1941 – Japonské cisárske námorné letectvo napadlo námornú základňu USA Pearl Harbor na Havajských ostrovoch. Počas 1,5 hodinového náletu zahynulo asi 2 400 ľudí. Boli potopené bojové lode USS Arizona, USS California a USS West Virginia. Nálet ťažko poškodil USS Oklahomu a USS Nevadu, ľahšie poškodil USS Pennsylvaniu, USS Tennessee a USS Maryland. Bolo taktiež zničených 188 amerických lietadiel. Samotní Japonci stratili pri nálete iba 12 lietadiel a dve ľahké ponorky. Našťastie pre Američanov sa v prístave nenachádzali lietadlové lode USS Saratoga, USS Lexington a USS Enterprise, ktoré sa zúčastnili vojenského cvičenia. Americké straty však celkovo neboli nenahraditeľné, ich priemysel čoskoro začal v úplnom bezpečí pred nepriateľskými bombardérmi chrliť obrovské množstvo zbraní, ktorými dokonca zásoboval aj svojich spojencov.

Otázka: Koľko amerických lietadiel bolo poškodených počas japonského náletu ?
Odpoveď: 188

Otázka: Čo stratili Japonci počas náletu na Pearl Harbor ?
Odpoveď: 12 lietadiel a dve ľahké ponorky

Otázka: Kedy napadlo Japonsko USA Pearl Harbor na Havajských ostrovoch ?
Odpoveď: 7. decembra 1941

Otázka: Kedy napadlo Japonské cisárske námorné letectvo námornú základňu Pearl Harbor ?
Odpoveď: 7. decembra 1941

Otázka: Ako sa volali americké lode , ktoré boli potopené počas japonského náletu ?
Odpoveď: USS Arizona, USS California a USS West Virginia
Druhá svetová vojna

7. augusta sa americká námorná pechota vylodila na ostrove Guadalcanal. Tento ostrov východne od Novej Guinei v reťazci Šalamúnových ostrovov sa stal zaujímavým po tom, čo americká rozviedka zistila výstavbu japonského letiska. Toto letisko mohlo významne ohroziť americké zásobovacie trasy cez Pacifik do Austrálie a na Nový Zéland. Japonci začali s jeho stavbou práve pre to, že po bitke pri Midwayi stratili možnosť leteckého krytia. Prieliv severne od Guadalcanalu v priebehu doby získal nechvalnú prezývku „Železné dno“. Pozemné boje medzitým pokračovali do začiatku nasledujúceho roka.

Otázka: Akú prezývku získal prieliv Guadalcanal ?
Odpoveď: Železné dno
Druhá svetová vojna

 

Zatiaľ čo nálet na Tokio v apríli 1942 mal skôr psychologický účinok, skutočným obratom vojny v Tichomorí sa stala bitka o Midway, ktorá sa uskutočnila medzi 4. a 7. júnom 1942. Japonsko stratilo 4 lietadlové lode a množstvo letcov, ktorých skúsenosti bolo ťažké nahradiť. Navyše počiatočná technická prevaha Japonska sa začala stávať minulosťou. V júli utrpeli Japonci svoju prvú pozemnú porážku na Port Moresby od austrálskych vojsk v zátoke Miline. Japonský odpor na Novej Guinei však pokračoval ešte dlho.

Otázka: Kedy sa uskutočnila bitka o Midway ?
Odpoveď: medzi 4. a 7. júnom 1942
Druhá svetová vojna

Kritická situácia v Sovietskom zväze krátko po napadnutí Nemeckom si tiež vyžiadala maximálne nasadenie celého obyvateľstva. Podarilo sa evakuovať časť priemyselných podnikov aj s kvalifikovanými robotníkmi z ohrozených oblastí v západnej časti krajiny mimo dosah nacistov hlavne na Ural, Sibír a do Kazachstanu, čo bol obrovský úspech. Sovietska priemyselná výroba v priebehu vojny, najmä po roku 1942 mohla, aj vďaka štedrej pomoci od západných Spojencov (Zákon o pôžičke a prenájme Lend-Lease), úspešne rásť a čoskoro predbehla aj samotné Nemecko. Sovietsky režim apeloval na národné a vlastenecké cítenie všetkých obyvateľov, ruku v ruke s tým však nasledovali tvrdé reštriktívne opatrenia. Robotníci a baníci spätí s vojenským priemyslom boli pokladaní za mobilizovaných, a podliehali vojenským súdom (napr. za 3 neskoré príchody do práce hrozili 3 roky nútených prác). Postupným povolávaním mužov na front tak prechádzalo veľa úloh v hospodárstve na ženy, mladistvých a starcov. Napriek všetkému, mnohí neváhali pracovať aj 14 hodín denne a pri tom žiť zo skromných prídelov potravín.

Otázka: Kedy nastala kritická situácia v Sovietskom zväze ?
Odpoveď: po napadnutí Nemeckom

Otázka: Kde evakuovali časť priemyselných podnikov v Sovietskom zväze ?
Odpoveď: hlavne na Ural, Sibír a do Kazachstanu hlavne na Ural, Sibír a do Kazachstanu

Otázka: Od kedy pomáhala americká armáda Rusom ?
Odpoveď: najmä po roku 1942

Otázka: Čo hrozilo robotníkom za 3 neskoré príchody do práce počas druhej svetovej vojny v Sovietskom zväze ?
Odpoveď: za 3 neskoré príchody do práce hrozili 3 roky nútených prác
Druhá svetová vojna


Nasledujúca zima na prelome rokov 1942 a 1943 spolu s vyčerpávajúcimi útokmi stalingradských obrancov nemeckú 6. armádu načisto unavila a vyhladovala. Z 22 divízií ktoré tvorilo vyše 300 000 tisíc mužov nezostala nažive ani tretina. Sovieti zajali asi 91 000 nemeckých a rumunských vojakov, vrátane poľného maršala Paulusa. 2. februára 1943 nemecký odpor v poslednom nemeckom ohnisku obrany v stalingradskom traktorovom závode ustal. Nemecké vojská spolu so svojimi spojencami boli nútené v dôsledku sovietskeho prielomu koncom roku 1942 rýchlo ustúpiť z južných oblastí ZSSR a Kaukazu najprv na Kubáň a neskôr na Krym, časť jednotiek ustupovala smerom k Rostovu, kde držala koridor pre ústup ostatných jednotiek, ktoré neboli celkom na juhu. Postupujúce sovietske jednotky ich ale zahnali ešte ďalej a nakrátko oslobodili dokonca aj Charkov. Sovietske velenie v tej dobe nadobudlo mylnú predstavu, že Nemci nebudú schopní straty na južnom fronte dostatočne rýchlo nahradiť, predpokladalo sa preto, že sa podarí dosiahnuť až Dneper. Boje zatiaľ pokračovali pri mestách Oriol, Kursk, Ržev. Situácia bola natoľko vážna, že Hitler sa po štyroch rokoch vojny rozhodol 13. januára pre totálnu mobilizáciu. Nemci však pozbierali sily a pri Charkove prešli do protiútoku a v tretej bitke o Charkov sa opäť zmocnili mesta. Ich postup však zastavilo nepriaznivé jarné počasie a odmäk. Pri Sokolove bola 8. marca 1943 nasadená aj česko-slovenská jednotka pod velením Ludvíka Svobodu.

Otázka: Kedy bola nasadená česko - slovenská jednotka v bitke pri Sokolove ?
Odpoveď: 8. marca 1943
Druhá svetová vojna

Vo februári sa skončili 6 mesiacov trvajúce boje o ostrov Guadalcanal. Zvyšky rozprášených japonských pozemných vojsk boli evakuované v noci na 8. februára. Víťazstvom pri Guadalcanale urobili americké pozemné sily prvý skutočný krok na ceste do Tokia. Od 20. do 23. novembra prebiehal boj o malý atol Tarawa na Gilbertových ostrovoch. Nikto neočakával, že by tento sotva niekoľko stoviek metrov široký ostrov mohli brániť silnejšie japonské sily. Na obsadenie ostrova vyslali Američania 300 mužov, z ktorých bitku prežilo iba 100. Japonci na atole boli nakoniec porazení, no ukázali, že „skákanie po ostrovoch“ bude Američanom trvať ešte dlho a ich straty ešte veľmi narastú.

Otázka: Ako dlho trvali boje o ostrov Guadalcanal ?
Odpoveď: 6 mesiacov
Druhá svetová vojna


 
Druhá svetová vojna celkom zmazala rozdiely medzi zázemím a frontom. Najväčší vplyv na to malo masové nasadenie letectva, ktoré bombardovalo nie len nepriateľské továrne, ale aj domovy robotníkov ktorí v nich pracovali. Rovnako podstatné bolo aj bezohľadné správanie sa armád k civilistom na nepriateľskom území, ktoré bolo podporované z národnostného, rasového alebo triedneho hľadiska. Už prvé dni vojny priniesli útrapy kobercového bombardovania miest ako bola Varšava, Rotterdam či Londýn. Bombardovanie hlbokého zázemia však nemalo inak dostatočne vysoký účinok na vojenské úsilie jednotlivých strán. Za čiastočne úspešné možno považovať napádanie vojenského priemyslu. Jednotlivé krajiny sa proti tomu bránili po svojom. Výroba sa buď rozptýlila, premiestnila hlbšie za front, mimo dosahu nepriateľského letectva, alebo sa premiestnila do lepšie chránených podzemných priestorov.

Otázka: Ktoré mestá boli bombardované v prvých dňoch druhej svetovej vojny ?
Odpoveď: Varšava, Rotterdam či Londýn

Otázka: Kde presunuli výrobu jednotlivé krajiny , aby sa chránili počas vojny ?
Odpoveď: hlbšie za front, mimo dosahu nepriateľského letectva, alebo sa premiestnila do lepšie chránených podzemných priestorov.

Otázka: Ktorá vojna zmazala rozdiely medzi zázemím a frontom ?
Odpoveď: Druhá svetová vojna
Druhá svetová vojna

Vojny sa zúčastnilo 61 štátov (ich obyvateľstvo tvorilo 80 % svetovej populácie). Vojna zasiahla všetky kontinenty s výnimkou Antarktídy a Južnej Ameriky. Priamo sa však bojovalo hlavne v Európe, Severnej Afrike, Atlantiku, Oceánii, Južnej a Juhovýchodnej Ázii. Vojenské operácie zasiahli územie 40 štátov. V armádach bojujúcich krajín slúžilo dovedna 110 miliónov ľudí. Suma celkových výdavkov na vojnu predstavovala 4 trilióny amerických dolárov. Celkové obete sa odhadujú na v rozmedzí od 50 do 62 miliónov, čo boli 2,5 % vtedajšej svetovej populácie. 37 miliónov z nich boli civilisti, zvyšnú menšiu časť tvorili padlí vojaci. Spojenci stratili 51 miliónov osôb, krajiny Osi naproti tomu 11 miliónov (straty krajín, ktoré prešli na stranu Spojencov sú zarátané medzi spojenecké straty).

Otázka: Ako sa odhadujú celkové obete druhej svetovej vojny ?
Odpoveď: od 50 do 62 miliónov

Otázka: Koľko štátov sa zúčastnilo druhej svetovej vojny ?
Odpoveď: 61 štátov

Otázka: Koľko % obyvateľstva zo svetovej populácie tvorilo obyvateľstvo krajín , ktoré sa zúčastnili druhej svetovej vojny ?
Odpoveď: 80 %

Otázka: Koľko štátov zasiahli vojenské operácie druhej svetovej vojny ?
Odpoveď: 40 štátov

Otázka: Koľko predstavovala suma celkových výdavkov na druhú svetovú vojnu ?
Odpoveď: 4 trilióny amerických dolárov
Druhá svetová vojna


Na Európskom bojisku dosiahlo barbarstvo najväčší stupeň na východnom fronte. Na pacifickom bojisku predovšetkým počas bojov o Tichomorské ostrovy a v Číne. Najväčších vojnových zločinov sa dopustilo nacistické Nemecko a Japonsko. Spomedzi spojeneckých krajín to bol najmä Sovietsky zväz, ktorého predstaviteľov však po vojne nikto ani len oficiálne neobvinil. Mnohí pokladajú za veľké vojnové zločiny aj niektoré nálety na mestá uskutočnené spojeneckým letectvom (napr. Bombardovanie Drážďan, Tokia), či americké zhodenie atómových bômb na Hirošimu a Nagasaki.

Otázka: Na akom fronte dosiahlo barbarstvo najväčší stupeň počas druhej svetovej vojny ?
Odpoveď: na východnom fronte
Druhá svetová vojna


Celkovo najväčšie straty utrpel Sovietsky zväz, ktorý stratil najmenej 26 miliónov občanov (do tohto počtu ZSSR započítali aj obete stalinského teroru na vlastných občanoch a občanoch obsadených území, ktoré sa po roku 1945 stali súčasťou ZSSR ). Asi 17 miliónov z nich boli civilisti. Celkovo prišla krajina o viac než 13 % obyvateľstva. Pri dovtedy najtvrdších bojoch aké boli zaznamenané, bolo iba v ZSSR vyše 100 miest a 70 000 dedín zrovnaných zo zemou alebo veľmi ťažko poškodených či vypálených (časť zničených obcí majú na svedomí ustupujúci sovieti, ktorí postupovali podľa Stalinových príkazov). Bez prístrešia zostalo 25 miliónov sovietskych občanov. Materiálne škody predstavovali 2600 miliárd rubľov. Spomedzi sovietskych zväzových republík utrpeli najväčšie straty Pobaltské krajiny a Bielorusko. V týchto krajinách zahynula počas vojny približne 1/4 ich predvojnovej populácie. V percentuálnom prepočte ľudských strát dopadlo horšie ako ZSSR len Poľsko, ktoré stratilo 5,6 milióna obyvateľov, čo predstavovalo viac než 16 % obyvateľov krajiny. Spojené štáty stratili 418 000 vojakov. Veľká Británia stratila 450 400 obyvateľov, väčšina z nich boli vojaci. V Juhoslávii prišlo o život v dôsledku vojny asi 1 milión obyvateľov. Viac než polovica z nich boli civilisti. Francúzsko stratilo 562 000 obyvateľov, viac než polovica boli civilisti. Odhady strát Číny hovoria o 10 miliónoch, z troch štvrtín civilistov.

Otázka: Kto utrpel najväčšie straty počas druhej svetovej vojny ?
Odpoveď: Sovietsky zväz

Otázka: Koľko stratil Sovietsky zväz občanov počas druhej svetovej vojny ?
Odpoveď: 26 miliónov

Otázka: Koľko z obetí Sovietskeho zväzu boli civilisti ?
Odpoveď: Asi 17 miliónov

Otázka: O koľkých miliónoch strát Číny počas druhej svetovej vojny hovoria odhady ?
Odpoveď: o 10 miliónoch

Otázka: Aké boli materiálne škody Sovietskeho zväzu počas druhej svetovej vojny ?
Odpoveď: 2600 miliárd rubľov
Druhá svetová vojna

Nemecko ako jeden z hlavných agresorov prišlo asi o 7,5 milióna občanov, tri štvrtiny z nich boli vojaci. Veľa Nemcov však prišlo o život pri následných deportáciách z krajín východnej a strednej Európy. Asi pol milióna až milión zahynul neskôr v sovietskom zajatí. Japonsko stratilo 2,6 milióna obyvateľov. V Taliansku zahynulo počas vojny asi 450 000 ľudí, dve tretiny z nich boli vojaci. Rumunsko, ktorého vojaci boli najprv  nasadení Nemcami na východnom fronte vo viacerých ťažkých bitkách, no v neskoršej fáze sa pripojilo k Spojencom a podieľalo sa na oslobodzovaní strednej Európy, stratilo 841 000 obyvateľov, prevažne vojakov.

Otázka: Koľko stratilo Japonsko obyvateľstva počas druhej svetovej vojny ?
Odpoveď: 2,6 milióna

Otázka: Kto bolo jedným z hlavných agresorov v druhej svetovej vojne ?
Odpoveď: Nemecko

Otázka: O koľko občanov prišlo Nemecko počas druhej svetovej vojny ?
Odpoveď: o 7,5 milióna

Otázka: Koľko ľudí zahynulo počas druhej svetovej vojny v Taliansku ?
Odpoveď: 450 000 ľudí

Otázka: Koľko obyvateľov stratila Európa počas druhej svetovej vojny ?
Odpoveď: 841 000 obyvateľov
Druhá svetová vojna

Druhá svetová vojna zanechala citeľné straty na životoch aj v Česko-Slovensku. Podľa údajov z Vojenského historického ústavu predstavovali celkové straty na životoch asi 350 000 až 360 000 tisíc obyvateľov. Z toho v koncentračných táboroch zahynulo približne 235 000 osôb, z toho asi 149 000 židovského pôvodu. V Česku to bolo asi 78 000 a na Slovensku 71 000 osôb. Celkovo však prešlo koncentračnými tábormi asi 350 000 osôb. Neskoršia dokumentácia uvádza pre Česko 92 000 deportovaných (z toho 79 000 mŕtvych), zo Slovenska bolo deportovaných 109 000 ľudí. Pri stanných právach bolo bez súdov popravených 10 000 osôb. Počet padlých príslušníkov vojenských a partizánskych jednotiek predstavuje asi 12 000 osôb. Pri leteckých náletoch zahynulo 7000 osôb. Bezprostredne po skončení vojny zahynulo na následky prežitého utrpenia asi 95 000 osôb. Počas vojny bolo umučených a zavraždených asi 15 000 detí, prevažne židovského pôvodu, ale časť z nich aj zo zničených osád. Nacistický vpád na Slovensko si vyžiadal viac ako 10 000 obetí, v Pražskom povstaní padlo asi 1600 bojovníkov. Na nútené práce do Nemecka a do nacistami okupovaných krajín bolo nasadených asi 500 000 osôb z bývalého Česko-Slovenska. (Zo Slovenska to boli najmä vojaci dvoch odzbrojených východoslovenských divízií a občania vypálených obcí). Pri represáliách a prenasledovaní partizánov bolo čiastočne alebo úplne vypálených 90 obcí v Česku a na Slovensku.

Otázka: Koľko zomrelo obyvateľov v Česko - Slovensku počas druhej svetovej vojny ?
Odpoveď: asi 350 000 až 360 000 tisíc
Druhá svetová vojna


Na Európskom bojisku dosiahlo barbarstvo najväčší stupeň na východnom fronte. Na pacifickom bojisku predovšetkým počas bojov o Tichomorské ostrovy a v Číne. Najväčších vojnových zločinov sa dopustilo nacistické Nemecko a Japonsko. Spomedzi spojeneckých krajín to bol najmä Sovietsky zväz, ktorého predstaviteľov však po vojne nikto ani len oficiálne neobvinil. Mnohí pokladajú za veľké vojnové zločiny aj niektoré nálety na mestá uskutočnené spojeneckým letectvom (napr. Bombardovanie Drážďan, Tokia), či americké zhodenie atómových bômb na Hirošimu a Nagasaki.

Otázka: Ktoré štáty sa dopustili najväčších vojnových zločinov počas druhej svetovej vojny ?
Odpoveď: Nemecko a Japonsko

Otázka: Aké nálety uskutočnené spojeneckým letectvom mnohí pokladajú za veľké vojnové zločiny ?
Odpoveď: Bombardovanie Drážďan, Tokia

Otázka: Kde zhodili Američania atómové bomby ?
Odpoveď: na Hirošimu a Nagasaki

Otázka: Koho spomedzi spojeneckých krajín oficiálne neobvinili po druhej svetovej vojne z útokov ?
Odpoveď: Sovietsky zväz
Druhá svetová vojna

Na sklonku vojny boli v rôznych oblastiach Európy obsadenej nacistami odhalené koncentračné a vyvražďovacie tábory a mnohé iné zariadenia, kde museli pre Nacistov pracovať vojnoví zajatci, politickí väzni či rasovo prenasledovaní. Podmienky v nich boli zväčša otrasné. Väčšina väzňov zomierala od celkového vyčerpania z dlhodobej namáhavej práce, nedostatku potravín a kvôli zlému a krutému zaobchádzaniu. Tí, ktorých uznali nevhodných na manuálnu prácu, boli bez súdu masovo popravovaní, zastrelení, alebo likvidovaní v plynových komorách. Mŕtvym pred spopolnením vybíjali zlaté zuby. Získané prostriedky boli použité buď na osobné obohatenie samotných nacistov, alebo na financovanie vojnovej mašinérie. Osobné veci väzňov sa konfiškovali. Najväčšiu skupinu zlikvidovaných tvorili Židia, ktorí podľa Norimberského súdu tvorili vyše polovicu z asi 11 miliónov zavraždených. Celkovo, v dôsledku nacistického teroru, zahynulo 5 – 6 miliónov Židov. Ďalšími, ktorých sa rozhodli nacisti zlikvidovať boli obyvatelia východoeurópskych krajín, najmä Slovania, žijúci v okupovaných krajinách hlavne v ZSSR, Česku, Poľsku a Juhoslávii; ale aj osoby sociálne, národnostne či politicky neprijateľní pre nacistický režim. Išlo o duševne postihnutých, homosexuálov, Rómov či politických a duchovných nepriateľov ako komunisti, či predstavitelia odporu a demokracie v okupovaných krajinách. Najväčší nacistický vyhladzovací komplex pri Osvienčime, oslobodili sovietske vojská na sklonku vojny 27. januára 1945. V celom komplexe bolo podľa odhadov zavraždených okolo 1,1 milióna ľudí, ich popol bol rozsypaný po okolitej krajine.

Otázka: Koľko bolo ľudí zavraždených v celom komplexe pri Osvienčime ?
Odpoveď: 1,1 milióna ľudí

Otázka: Kedy oslobodili sovietske vojská komplex pri Osvienčime ?
Odpoveď: 27. januára 1945

Otázka: Koľko židov zomrelo v dôsledku nacistického teroru ?
Odpoveď: 5 – 6 miliónov
Druhá svetová vojna


Začiatkom roku 1945 nemecké vojnové hospodárstvo kolabovalo. Strategické nálety anglo-amerických leteckých síl mali síce menej výrazný dopad na výrobné kapacity, než by sa dalo očakávať (bolo to najmä kvôli masovému premiestneniu produkcie do podzemných tovární), účinok na dopravnú infraštruktúru bol však ničivý. Ešte významnejší bol ale postup Spojeneckých armád, ktorý Nemecko postupne pripravoval o zdroje surovín nevyhnutne potrebných na výrobu zbraní a ich súčastí. Prejavovalo sa to jednak klesajúcim objemom výroby ako aj nedostatočnou kvalitou výsledných produktov. Wehrmacht bol zreteľne oslabený a už nebol schopný zvládať veľkú časť úloh, ktoré mu Hitler zadával načisto bez ohľadu na realitu. V zbrani síce bolo asi 7,5 milióna mužov, ale ich výzbroj, zásobovanie a bojové skúsenosti boli neadekvátne v porovnaní s ich protivníkmi.

Otázka: V ktorom roku začalo kolabovať hospodárstvo ?
Odpoveď: Začiatkom roku 1945

Otázka: Koľko ľudí bolo v zbrani ?
Odpoveď: 7,5 milióna

Otázka: Kto zadával Wehrmachtovi úlohy ,   aj keď nevládal ?
Odpoveď: Hitler
Druhá svetová vojna

Začiatkom roka Američania ukončili boje o Marshallove ostrovy. Ich ďalším cieľom bolo získať ostrovy, na ktorých by mohli vystavať letiská, tak aby sa už v ich dosahu nachádzala japonská pevnina. Pre ich bombardéry B-29 boli najvhodnejšie Mariánske ostrovy, hlavne Saipan, Tinian a Guam. 11. júna, americká vojenská flotila začala bombardovať Saipan, bránený 32 000 japonskými vojakmi. 15. júna sa tu vylodilo 77 000 vojakov námornej pechoty. Po menej než mesiaci bojov zlikvidovali odpor na ostrove 9. júla. V bitke vo Filipínskom mori sa Japonci pokúsili vzdorovať americkej prevahe, ale utrpeli ťažké straty na lodiach aj lietadlách. Ich flotila lietadlových lodí prakticky prestala existovať. Po strate Saipanu, sa japonská pevnina nachádzala v dosahu ťažkých bombardérov B-29. Japonský priemysel a mestá tak boli vystavené silným náletom amerického letectva.

Otázka: Koľko japonských vojakov bránilo v 2.sv vojne ostrov Saipan ?
Odpoveď: 32 000

Otázka: Prečo utrepli Japonci počas 2.sv vojny ťažké straty na lodiach a lietadlách ?
Odpoveď: V bitke vo Filipínskom mori sa Japonci pokúsili vzdorovať americkej prevahe

Otázka: Koľko amerických vojakov sa vylodilo na ostrove Saipan počas 2.sv vojny ?
Odpoveď: 77 000

Otázka: Na akých ostrovoch bojovali Američania počas 2.sv vojny ?
Odpoveď: Začiatkom roka Američania ukončili boje o Marshallove ostrovy

Otázka: Čo bolo cieľom amerických jednotiek počas 2 . sv . vojny ?
Odpoveď: cieľom bolo získať ostrovy, na ktorých by mohli vystavať letiská, tak aby sa už v ich dosahu nachádzala japonská pevnina

Otázka: Aký štát sa mal nachádzať v oblasti amerických letísk , ktoré mali byť vystavané počas druhej svetovej vojny ?
Odpoveď: japonská pevnina

Otázka: Kedy začala americká armáda bombardovať ostrov Saipan ?
Odpoveď: 11. júna
Druhá svetová vojna


Začiatkom roku 1945 nemecké vojnové hospodárstvo kolabovalo. Strategické nálety anglo-amerických leteckých síl mali síce menej výrazný dopad na výrobné kapacity, než by sa dalo očakávať (bolo to najmä kvôli masovému premiestneniu produkcie do podzemných tovární), účinok na dopravnú infraštruktúru bol však ničivý. Ešte významnejší bol ale postup Spojeneckých armád, ktorý Nemecko postupne pripravoval o zdroje surovín nevyhnutne potrebných na výrobu zbraní a ich súčastí. Prejavovalo sa to jednak klesajúcim objemom výroby ako aj nedostatočnou kvalitou výsledných produktov. Wehrmacht bol zreteľne oslabený a už nebol schopný zvládať veľkú časť úloh, ktoré mu Hitler zadával načisto bez ohľadu na realitu. V zbrani síce bolo asi 7,5 milióna mužov, ale ich výzbroj, zásobovanie a bojové skúsenosti boli neadekvátne v porovnaní s ich protivníkmi.

Otázka: V čom sa prejavoval postup Spojeneckých armád ?
Odpoveď: Nemecko postupne pripravoval o zdroje surovín nevyhnutne potrebných na výrobu zbraní a ich súčastí. Prejavovalo sa to jednak klesajúcim objemom výroby ako aj nedostatočnou kvalitou výsledných produktov.

Otázka: Ako na tom boli v roku 1945 nemecké vojská s výzbrojou oproti protivníkom ?
Odpoveď: ich výzbroj, zásobovanie a bojové skúsenosti boli neadekvátne v porovnaní s ich protivníkmi

Otázka: Začiatkom akého roka nemecké hospodárstvo kolabovalo ?
Odpoveď: Začiatkom roku 1945

Otázka: Aké nálety tlačili na územie Nemecka začiatkom roku 1945 ?
Odpoveď: Strategické nálety anglo-amerických leteckých

Otázka: Na čo mali dopad anglo - americké nálety ?
Odpoveď: Strategické nálety anglo-amerických leteckých síl mali síce menej výrazný dopad na výrobné kapacity, než by sa dalo očakávať (bolo to najmä kvôli masovému premiestneniu produkcie do podzemných tovární), účinok na dopravnú infraštruktúru bol však ničivý

Otázka: V čom bol ničivý postup Spojeneckých armád ?
Odpoveď: postup Spojeneckých armád, ktorý Nemecko postupne pripravoval o zdroje surovín nevyhnutne potrebných na výrobu zbraní a ich súčastí
Druhá svetová vojna

Jednou z prvých veľkých obkľučovacích operácií bola likvidácia sovietskych vojsk pri Białystoku v Minskej oblasti dnešného Bieloruska. V pasci, z ktorej nebolo úniku, uviazlo 11 sovietskych divízií. Nemci obsadili Minsk 28. júna. K Leningradu postupovala po kvalitnej cestnej sieti pobaltských republík nemecká armádna skupina Sever, a z Fínska to boli fínsko-nemecké vojská, ktoré viedli boje za polárnym kruhom. Mesto sa dostalo do obkľúčenia začiatkom septembra. Nie však úplného, pretože v zásobovaní bolo možné s určitými ťažkosťami pokračovať cez Ladožské jazero. Počas nasledujúcich 900 dní blokády zomrelo na následky hladu, zimy a bombardovania najmenej 800 000 ľudí, ale mesto sa nevzdalo a viazalo veľké množstvo nemeckých vojsk. Vo februári 1942, keď nedostatok potravín vrcholil, zomieralo v meste od hladu a vyčerpania denne až 3000 ľudí. Obliehanie Leningradu bolo najväčšie a najdlhšie obliehanie mesta v novodobej vojenskej histórii. Na strednom úseku frontu sa sovietske jednotky, pozostávajúce zo 16 bojmi vyčerpaných divízií, pokúšali zastaviť Nemcov na rieke Berezina východne od Minska. V bojoch pri Borisove, nasadili vo veľkom množstve svoje nové tanky T-34 a KV-1 a na čas tým spomalili nemecký postup.

V septembri sa podarilo Nemcom zo severu a juhu obkľúčiť Kyjev. Stalin namiesto toho aby uchránil svoje vojská pred likvidáciou ústupom, prikázal nezmyselne brániť mesto, okolo ktorého sa pomaly uzatvárala slučka obkľúčenia. Nemecké jednotky tu prelomili sovietsku obranu a z východu postupne obkľučovali jednotlivé ohniská odporu. Mesto dobyli 19. septembra po dvoch mesiacoch rozhorčených bojov, zajali pri tom asi pol milióna demoralizovaných sovietskych vojakov, ktorých nasadil ich najvyšší veliteľ do predom prehratej bitky. V boji padol i veliteľ úseku generál M. Kirponos. V júli a auguste prebiehala aj bitka o Smolensk a cesty smerujúce k Moskve. Sovieti na asi dva mesiace spomalili a zastavili nemecký postup za Smolenskom, ale po tom, čo nemecké tankové armády zlikvidovali zoskupenia Červenej armády pri Kyjeve a nasmerovali svoj útok na Smolensk, nemohli obrancovia viac vzdorovať. Aj tu boli zajaté desaťtisíce sovietskych vojakov podobne ako pri Briansku a Viazme. Celkovo prišla Červená armáda do tej doby o najmenej 2 milióny mužov. Nacistická tlač dokonca vydala vyhlásenia o tom, že Sovietsky zväz je už porazený a vojna rozhodnutá.

Otázka: Koľko dní trvala blokáda Leningradu počas druhej svetovej vojny ?
Odpoveď: 900 dní

Otázka: Kde sa uskutočnila prvá obkľučovacia operácia ?
Odpoveď: pri Białystoku v Minskej oblasti dnešného Bieloruska

Otázka: Koľko divízií uviazlo v pasci obkľučovacej operácie pri Minskej oblasti ?
Odpoveď: 11 sovietskych divízií

Otázka: Kedy obsadili nemci Minsk ?
Odpoveď: 28. júna
Druhá svetová vojna

Mnohé technológie, ktoré sa objavili alebo boli vyvinuté cez druhú svetovú vojnu sú dnes celkom bežné. Vojna prispela k vývoju nových zbraní a druhotne sa tieto technológie alebo ich súčasti dali využiť aj v civilnej sfére. Rozšírenie antibiotík prispelo k zníženiu úmrtnosti ranených a chorých vojakov. Vojna priniesla celkom nové typy zbraní ako sú: útočné pušky, balistické rakety, atómová bomba, riadené strely, raketové delostrelectvo atď. Mnohé iné vynálezy našli uplatnenie aj v civilnej sfére: laser, radar, helikoptéra, raketové, prúdové a turbovrtuľové motory, zariadenia pre nočné videnie, počítače, optické vlákna, elektronika, nové kovové zliatiny, plasty alebo penicilín. Mnohé technické vynálezy nacistického Nemecka, ktoré mohli oddialiť koniec vojny, prišli príliš neskoro, alebo neboli dokončené. Medzi tzv. Hitlerove "superzbrane" patrili napríklad prúdové lietadlá He 162,  Me 262 a Ar 234, raketové lietadlo Me 163, strely s plochou dráhou letu tzv. V-1 a prvé balistické rakety V-2.

Otázka: Aké vynálezy druhej svetovej vojny našli uplatnenie aj v civilnej sfére ?
Odpoveď: : laser, radar, helikoptéra, raketové, prúdové a turbovrtuľové motory, zariadenia pre nočné videnie, počítače, optické vlákna, elektronika, nové kovové zliatiny, plasty alebo penicilín

Otázka: K čomu prispela druhá svetová vojna ?
Odpoveď: k vývoju nových zbraní Vojna prispela k vývoju nových zbraní a druhotne sa tieto technológie alebo ich súčasti dali využiť aj v civilnej sfére.

Otázka: V akej sfére sa dajú použiť vojnové technológie vzniknuté počas druhej svetovej vojny ?
Odpoveď: aj v civilnej sfére

Otázka: Aký dôsledok malo rozšírenie antibiotík počas druhej svetovej vojny ?
Odpoveď: Rozšírenie antibiotík prispelo k zníženiu úmrtnosti ranených a chorých vojakov

Otázka: Aké nové typy zbraní priniesla druhá svetová vojna ?
Odpoveď: Vojna priniesla celkom nové typy zbraní ako sú: útočné pušky, balistické rakety, atómová bomba, riadené strely, raketové delostrelectvo atď

Otázka: Aké vynálezy druhej svetovej vojny našli uplatnenie v civilnej sfére ?
Odpoveď: laser, radar, helikoptéra, raketové, prúdové a turbovrtuľové motory, zariadenia pre nočné videnie, počítače, optické vlákna, elektronika, nové kovové zliatiny, plasty alebo penicilín

Otázka: K čomu počas druhej svetovej vojny prispelo rozšírenie antibiotík ?
Odpoveď: Rozšírenie antibiotík prispelo k zníženiu úmrtnosti ranených a chorých vojakov.

Otázka: Aké nové typy zbraní priniesla druhá svetový vojna vojna ?
Odpoveď: Vojna priniesla celkom nové typy zbraní ako sú: útočné pušky, balistické rakety, atómová bomba, riadené strely, raketové delostrelectvo atď.

Otázka: Čo patrilo medzi tzv . Hitlerove " superzbranne " ?
Odpoveď: Medzi tzv. Hitlerove "superzbrane" patrili napríklad prúdové lietadlá He 162,  Me 262 a Ar 234, raketové lietadlo Me 163, strely s plochou dráhou letu tzv. V-1 a prvé balistické rakety V-2.
Druhá svetová vojna

Nemeckí predstavitelia podpísali kapituláciu so západnými Spojencami 7. mája v Remeši, no vzhľadom na to, že nebol prítomný žiadny oficiálny vyšší predstaviteľ Sovietskeho zväzu, opakoval sa akt podpísania bezpodmienečnej kapitulácie ešte raz 8. mája. Za Nemecko kapituláciu podpísal Wilhelm Keitel, Hans Georg von Freiburg, Hans Jürgen Stumpff za ZSSR Georgij Žukov, za USA Carl A. Spaatz, za Spojené kráľovstvo Arthur Tedder, za Francúzsko Jean Marie de Lattre de Tassigny. 9. mája, dňom, kedy kapitulácia nadobudla platnosť, sa druhá svetová vojna v Európe oficiálne skončila. Tisícročná Tretia ríša po 12 rokoch prestala existovať.

Otázka: Prečo sa opakovalo podpisovanie kapitulácie 7 . mája v Remeši ?
Odpoveď: nebol prítomný žiadny oficiálny vyšší predstaviteľ Sovietskeho zväzu

Otázka: Kto podpísal kapituláciu za Nemecko 8 . mája ?
Odpoveď: Wilhelm Keitel, Hans Georg von Freiburg, Hans Jürgen Stumpff

Otázka: Akí predstavitelia podpísali kapituláciu so západnými Spojencami 7 . mája V Remeši ?
Odpoveď: Nemeckí predstavitelia

Otázka: Kto podpísal za Nemecku kapituláciu 8 . mája ?
Odpoveď: Wilhelm Keitel, Hans Georg von Freiburg, Hans Jürgen Stumpff

Otázka: Kedy nadobudla Nemecká kapitulácia z 8 . mája platnosť ?
Odpoveď: 9. mája

Otázka: Kto podpísal za Francúzsko kapituláciu o konci druhej svetovej vojny ?
Odpoveď: Jean Marie de Lattre de Tassigny

Otázka: Po koľkých rokoch prestala Tisícročná Tretia ríša existovať ?
Odpoveď: po 12 rokoch

Otázka: Kedy podpísali Nemci opakovanú kapituláciu ?
Odpoveď: 8. mája
Druhá svetová vojna

Najčastejšie uvádzaným dátumom začiatku druhej svetovej vojny v Európe je 1. september 1939. V tento deň Wehrmacht vpadol do Poľska. Na ázijskom bojisku sa za začiatok vojny považuje japonská invázia do Číny (7. júl 1937), ale niektoré zdroje uvádzajú oveľa skorší dátum: rok 1931, keď Japonsko vtrhlo do Mandžuska. 22. júna 1941 Nemecko napadlo Sovietsky zväz (operácia Barbarossa), ktorý sa pridal na stranu Spojencov. Spojené štáty, ktoré už predtým pomáhali Spojeneckým krajinám, sa do vojny zapojili 7. decembra 1941 po japonskom útoku na námornú základňu USA v Pearl Harbor. Koniec vojny v Európe nastal 8. mája 1945 kapituláciou Nemecka. V Ázii kapitulovalo Japonsko 2. septembra toho istého roku po americkom zhodení dvoch atómových bômb (Little Boy a Fat Man) na mestá Hirošima a Nagasaki.

Otázka: Kedy začala 2 . svetová vojna ?
Odpoveď: Najčastejšie uvádzaným dátumom začiatku druhej svetovej vojny v Európe je 1. september 1939.

Otázka: Čo znamenala operácia Barbaroasa ?
Odpoveď: 22. júna 1941 Nemecko napadlo Sovietsky zväz (operácia Barbarossa), ktorý sa pridal na stranu Spojencov.

Otázka: Kedy sa do 2 . svetovej vojny zapojilo USA ?
Odpoveď: Spojené štáty, ktoré už predtým pomáhali Spojeneckým krajinám, sa do vojny zapojili 7. decembra 1941 po japonskom útoku na námornú základňu USA v Pearl Harbor.

Otázka: Kedy nastal koniec 2 . svetovej vojny v Európe ?
Odpoveď: Koniec vojny v Európe nastal 8. mája 1945 kapituláciou Nemecka.

Otázka: Kedy sa skončila 2 . svetová vojna v Ázii ?
Odpoveď: V Ázii kapitulovalo Japonsko 2. septembra toho istého roku po americkom zhodení dvoch atómových bômb (Little Boy a Fat Man) na mestá Hirošima a Nagasaki.
Druhá svetová vojna

Na sklonku vojny boli v rôznych oblastiach Európy obsadenej nacistami odhalené koncentračné a vyvražďovacie tábory a mnohé iné zariadenia, kde museli pre Nacistov pracovať vojnoví zajatci, politickí väzni či rasovo prenasledovaní. Podmienky v nich boli zväčša otrasné. Väčšina väzňov zomierala od celkového vyčerpania z dlhodobej namáhavej práce, nedostatku potravín a kvôli zlému a krutému zaobchádzaniu. Tí, ktorých uznali nevhodných na manuálnu prácu, boli bez súdu masovo popravovaní, zastrelení, alebo likvidovaní v plynových komorách. Mŕtvym pred spopolnením vybíjali zlaté zuby. Získané prostriedky boli použité buď na osobné obohatenie samotných nacistov, alebo na financovanie vojnovej mašinérie. Osobné veci väzňov sa konfiškovali. Najväčšiu skupinu zlikvidovaných tvorili Židia, ktorí podľa Norimberského súdu tvorili vyše polovicu z asi 11 miliónov zavraždených. Celkovo, v dôsledku nacistického teroru, zahynulo 5 – 6 miliónov Židov. Ďalšími, ktorých sa rozhodli nacisti zlikvidovať boli obyvatelia východoeurópskych krajín, najmä Slovania, žijúci v okupovaných krajinách hlavne v ZSSR, Česku, Poľsku a Juhoslávii; ale aj osoby sociálne, národnostne či politicky neprijateľní pre nacistický režim. Išlo o duševne postihnutých, homosexuálov, Rómov či politických a duchovných nepriateľov ako komunisti, či predstavitelia odporu a demokracie v okupovaných krajinách. Najväčší nacistický vyhladzovací komplex pri Osvienčime, oslobodili sovietske vojská na sklonku vojny 27. januára 1945. V celom komplexe bolo podľa odhadov zavraždených okolo 1,1 milióna ľudí, ich popol bol rozsypaný po okolitej krajine.

Otázka: Kto musel pracovať pre Nacistov počas druhej svetovej vojny ?
Odpoveď: vojnoví zajatci, politickí väzni či rasovo prenasledovaní
Druhá svetová vojna

Napriek tomu, že bol Sovietsky zväz zoslabnutý vojnou, ktorá na jeho území spôsobila veľké škody, cítil sa Stalin silný ako nikdy predtým. Po skončení bojov tak mohol začať realizovať svoj plán na ovládnutie krajín vo svojej sfére vplyvu, na ktorej sa predtým dohodol so svojimi západnými spojencami. Začalo vychádzať najavo, že ani strašná vojna Stalina nezmenila, dočasné zlepšovanie vzťahov so západom sa stalo minulosťou. Arogantná činnosť komunistických organizácií v Sovietskym zväzom ovládaných krajinách pomaly ale isto smerovala k potláčaniu demokratických prúdov a nastoleniu diktatúr „Stalinského typu“. Odcudzeniu a dištancovaniu sa západných Spojencov od Sovietskeho zväzu už jasne nasvedčoval prejav Winstona Churchilla v USA z 5. marca 1946 a na to nasledujúci Stalinov prejav o týždeň neskôr. Svet isto spel k bipolarizmu a Studenej vojne.

Otázka: Čo realizoval Stalin po skončení druhej svetovej vojny ?
Odpoveď: Po skončení bojov tak mohol začať realizovať svoj plán na ovládnutie krajín vo svojej sfére vplyvu

Otázka: Cítil sa Stalin silný aj po skončení vojny ?
Odpoveď: Napriek tomu, že bol Sovietsky zväz zoslabnutý vojnou, ktorá na jeho území spôsobila veľké škody, cítil sa Stalin silný ako nikdy predtým

Otázka: S kým sa   Stalin dohodol na rozdelení krajín ?
Odpoveď: so svojimi západnými spojencami

Otázka: Čo po druhej svetovej vojne nastolila vláda Stalina ?
Odpoveď: Arogantná činnosť komunistických organizácií v Sovietskym zväzom ovládaných krajinách pomaly ale isto smerovala k potláčaniu demokratických prúdov a nastoleniu diktatúr

Otázka: Aký typ diktatúry zaviedol Stalin ?
Odpoveď: Stalinského typu

Otázka: Ako sa cítil Stalin po vojne ?
Odpoveď: Napriek tomu, že bol Sovietsky zväz zoslabnutý vojnou, ktorá na jeho území spôsobila veľké škody, cítil sa Stalin silný ako nikdy predtým.

Otázka: Na čom sa dohodol Stalin so svojimi západnými spojencami po skončení druhej svetovej vojny ?
Odpoveď: mohol začať realizovať svoj plán na ovládnutie krajín vo svojej sfére vplyvu, na ktorej sa predtým dohodol so svojimi západnými spojencami.

Otázka: K čomu smerovala arogantná činnosť komunistických organizácií v Sovietskom zväze ?
Odpoveď: Arogantná činnosť komunistických organizácií v Sovietskym zväzom ovládaných krajinách pomaly ale isto smerovala k potláčaniu demokratických prúdov a nastoleniu diktatúr „Stalinského typu“.

Otázka: Čo nasvedčoval prejav Winstona Churchilla v USA z 5 . marca 1946 ?
Odpoveď: Odcudzeniu a dištancovaniu sa západných Spojencov od Sovietskeho zväzu

Otázka: K čomu spel svet po druhej svetovej vojne ?
Odpoveď: k bipolarizmu a Studenej vojne
Druhá svetová vojna


Po ústupe Talianov, ktorých jednotky úspešná britská ofenzíva celkom rozvrátila, Hitler, aby zabránil porážke Talianov, nariadil uskutočniť operáciu Sonnenblume, pri ktorej sa vylodil Afrikakorps v Líbyi. Nemecké jednotky, skladajúce sa len z niekoľkých divízií čoskoro prevzali hlavnú rolu v boji proti Britom v Afrike. 24. marca Rommelove jednotky obsadili späť El Agheilu a pokračovali v prenasledovaní britských vojsk. Už 25. apríla nemecké a talianske vojská dosiahli územie Egypta, zanechajúc v svojom tyle obkľúčený Tobruk. Keďže bola severná Afrika v tej dobe pre Britov jediným bojiskom, na ktorom sa mohli v pozemnom boji stretnúť s Nemcami, dávalo britské velenie tomuto stretu veľkú vážnosť. Zatiaľ čo pre Britov nepredstavovalo (aspoň vďaka kolóniám) zásobovanie svojich vojsk v oblasti závažný problém, Afrikakorps sa naopak musel spoliehať na zásobovanie cez Stredozemné more. Tieto dodávky sa často stávali terčom útokov britského letectva a námorníctva. Prítomnosť britských jednotiek na Gibraltáre a na Malte tak robila zásobovanie veľmi komplikované. Do konca roku 1941 utrpeli nacistické vojská také straty, že boli nútené pod prudkými údermi Britov ustúpiť späť k El Agheile. Rommel stratil 38 000 vojakov a asi 300 tankov. V tej istej dobe vrcholili boje nemeckého a talianskeho letectva o nadvládu nad vzdušným priestorom Malty, ktoré viazali početné sily RAF a Kráľovského námorníctva. To umožnilo Rommelovi obnoviť zásobovanie v plnej miere, v dôsledku toho bol schopný nahradiť ťažké straty a opäť prejsť do protiútoku, proti Britom, ktorých zásobovacie cesty sa neúmerne roztiahli.

Otázka: Kto nariadil uskutočniť operáciu Sonnenblume ?
Odpoveď: Hitler, aby zabránil porážke Talianov, nariadil uskutočniť operáciu Sonnenblume

Otázka: Jednotky akého štátu prevzali hlavnú rolu v boji proti Britom v Afrike ?
Odpoveď: Nemecké jednotky

Otázka: Koľko tankov stratil Rommel ?
Odpoveď: Rommel stratil 38 000 vojakov a asi 300 tankov

Otázka: Koľko vojakov stratil Rommel počas druhej svetovej vojny ?
Odpoveď: stratil 38 000 vojakov
Druhá svetová vojna

 

Nemci však neboli ešte na kolenách tak ako by sa to na prvý pohľad zdalo. V decembri naplánovali a uskutočnili prekvapivý útok do severovýchodného Francúzska a Belgicka cez Ardeny. Zhodou okolností však spojenci v oblasti držali len novosformované neskúsené jednotky, ktoré mali prilákať pozornosť Nemcov, zatiaľ čo sa bude útočiť na iných úsekoch frontu. To sa Američanom v konečnom dôsledku nevyplatilo. V oblasti Eifelu ich jednotky nevydržali nápor nemeckých tankov a dezorganizovane sa vzdávali alebo ustupovali. Niektoré ustupujúce obrnené jednotky a narýchlo vyslané jednotky 101. výsadkovej divízie sa opevnili v meste Bastonge a jeho blízkom okolí. Túto dôležitú križovatku 7 ciest, držali v obkľúčení niekoľko týždňov, odrážajúc pri tom početné nemecké útoky, až dokým začiatkom januára 1945 neboli nemecké útoky zastavené. Onedlho na to bolo Bastonge postupujúcimi Pattonovými tankmi z obkľúčenia vyslobodené.

Otázka: Kedy boli zastavené nemecké útoky ?
Odpoveď: začiatkom januára 1945

Otázka: V ktorom roku boli zastavené   nemecké útoky ?
Odpoveď: 1945

Otázka: Cez čo uskutočnili Nemci prekvapivý útok do severovýchodného Francúzka a Belgicka
Odpoveď: cez Ardeny

Otázka: Do ktorého mesta   boli vyslané jednotky 101 . výsadkovej divízie ?
Odpoveď: Bastonge

Otázka: V ktorom mesiaci naplánovali a uskutočnili Nemci prekvapivý útok do severovýchodného Francúzka a Belgicka
Odpoveď: V decembri

Otázka: V akom mesiaci uskutočnili Nemci prekvapivý útok do Francúzska a Belgicka ?
Odpoveď: V decembri

Otázka: Kam Nemci v druhej svetovej vojne zaútočili najskôr ?
Odpoveď: V decembri naplánovali a uskutočnili prekvapivý útok do severovýchodného Francúzska a Belgicka cez Ardeny