lukasjanek/skquad huggingface dataset:
Anton Lezo

Hokej začal hrať v Dubnici nad Váhom v klube HK Spartak Dubnica nad Váhom. Premiéru medzi mužmi absolvoval vo vojenskom klube HC VTJ Topoľčany počas sezóny 1992/93. V ďalšej sezóne sa vrátil do Dubnice nad Váhom. V sezóne 1993/94 postúpil s Dubnicou nad Váhom do Extraligy. V nej hrával za Spartak Dubnicu tri sezóny. Keď Dubnica v sezóne 1996/97 vypadla z Extraligy, tak hral za Dubnicu následné dve sezóny v 1. hokejovej lige. Tú druhú, ale dokončil v drese Žiliny. Bola to sezóna 1998/99. V tejto sezóne postúpili dve najlepšie mužstvá z 1. ligy do Extaligy "B". Týmito mužstvami boli HK Spartak Dubnica nad Váhom a HK ŠKP Žilina. Prvoligovú polovicu sezóny odohral teda za Dubnicu a druhú časť sezóny v Extralige "B" už za Žilinu. V extralige "B" boli okrem týchto dvoch klubov aj extraligové kluby z Popradu, Spišskej Novej Vsi, Banskej Bystrice, Martina, Nitry a Prešova. Keďže sa extraliga od budúcej sezóny zužovala, tak účasť v extralige si do ďalšieho ročníka zabezpečili len prvé dva kluby. Účasť v budúcom ročníku si vybojovali hokejisti z Popradu a Spišskej Novej Vsi. Zvyšné kluby zostúpili do 1. ligy. Antonovi Lezovi sa teda so Žilinou nepodarilo vybojovať extraligu. 
Sezónu 1999/00 odohral v 1. lige SR za klub MHC Martin. S klubom vybojoval prvoligový titul a postup do extraligy. Z Martina už jeho kroky smerovali do českej Extraligy, kde hrával dve sezóny za HC Litvínov. Pred sezónou 2002/03 sa vrátil do opäť do klubu MHC Martin, ktorý bol už v tom čase v extralige. Po jednej sezóne v Martine prestúpil do tímu Dukla Trenčín.

Otázka: Kedy postúpil Anton Lezo s Dubnicou nad Váhom do Extraligy ?
Odpoveď: V sezóne 1993/94

Otázka: Ako sa volal hokejový tým , za ktorý začal Anton Lezo hrať ?
Odpoveď: HK Spartak Dubnica nad Váhom

Otázka: Za aký klub odohral Anton Lezo v sezóne 1998/99 druhú časť sezóny v extralige " B " ?
Odpoveď: za Žilinu

Otázka: Aké kluby boli v tejto extralige " B " okrem Dubnici nad Váhom a Žiliny ?
Odpoveď: extraligové kluby z Popradu, Spišskej Novej Vsi, Banskej Bystrice, Martina, Nitry a Prešova

Otázka: Čo vybojoval s klubom MHC Martin počas sezóny 1999/00 ?
Odpoveď: prvoligový titul a postup do extraligy
Plovdivský revolučný okres

Plovdivský revolučný okres bol jeden zo 4 revolučných okresov, na ktoré bolo rozdelené Bulharsko počas Aprílového povstania. Patrili doň oblasti pohoria Sredna gora (bulharsky: Средна гора) a Stara Planina (bulharsky: Стара Планина) vrátane dedín v západnej časti podbalkánskych polí - Zlatická kotlina a Karlovská kotlina, - Pazardžická oblasť, Rodopská oblasť a okolie rieky Marica.
Kvôli vojensko-strategickým úlohám sa neskôr hlavným mestom revolučného okresu stalo mesto Panagjurište.
Na čele Plovdivského revolučného okresu stál Panajot Volov s pomocníkom Georgi Benkovskim. Neskôr sa k nim pridali aj Georgi Ikonomov a Zachari Stojanov.

Otázka: Čo bol Plovdivský revolučný okres ?
Odpoveď: bol jeden zo 4 revolučných okresov, na ktoré bolo rozdelené Bulharsko počas Aprílového povstania

Otázka: Ktoré mesto sa stalo hlavným mestom Plovdivského revolučného okresu ?
Odpoveď: mesto Panagjurište

Otázka: Prečo sa mesto Panagjurište stalo hlavným mestom Plovdivského revolučného okresu ?
Odpoveď: Kvôli vojensko-strategickým úlohám

Otázka: Kto stál na čele Plovdivského revolučného okresu ?
Odpoveď: Panajot Volov s pomocníkom Georgi Benkovskim
Chránená krajinná oblasť Šumava

Rozloha CHKO Šumava nepokrytá územím národného parku je . V tejto rozlohe je zahrnutých 27,4 % poľnohospodárskej pôdy (, z toho orná 9 tisíc ha, lúky a pastviny 11 tisíc ha), 57,6 % lesné pôdy () a 0,4 % zastavané pôdy (). Pralesovité zvyšky porastov zaujímajú cca 0,6 % rozlohy CHKO, ostatné plochy a sukcesné štádiá cca 15% plochy. Rozpätie nadmorských výšok sa pohybuje od 498 m (Víteň) do 1362 m (Boubín). Počet obyvateľov je cca 21 000 (t. j. asi 22 obyv. /km²)a počet evidovaných domov cca 4 500.

Otázka: Koľko percent rozlohy CHKO tvorí poľnohospodárska pôda ?
Odpoveď: 27,4 %

Otázka: Koľko percent rozlohy CHKO zaberajú pralesovité   zvyšky porastov ?
Odpoveď: cca 0,6 % rozlohy CHKO

Otázka: Aké je rozpätie nadmorských výšok CHKO ?
Odpoveď: od 498 m (Víteň) do 1362 m (Boubín)

Otázka: Aký je počet obyvateľov Šumavy ?
Odpoveď: cca 21 000
Chránená krajinná oblasť Šumava

V roku 1975 Ministerstvo kultúry ČSR upravilo podmienky ochrany prírody v tomto území. V marci roku 1991 vyhlásila vláda ČR Národný park Šumava vo vnútri doterajšej CHKO. Tým sa vlastne CHKO stala ochrannou zónou Národného parku a súčasne spravuje i ďalšie cenné partie Šumavy – ako je Královský hvozd s Černým a Čertovým jazerom a Boubín, ktoré sa rozhodnutím politikov do národného parku Šumava nedostali. Organizačne je správa CHKO začlenená do správy Národného parku, čo je pre spoločnú previazanosť činností výhodné. Jednotlivé pracoviská CHKO sú v Nýrsku, Kašperských Horách, Vimperku a Hornej Planej, hlavným sídlom správy CHKO je Sušice.

Otázka: Aké ďalšie cenné partie Šumavy spravuje CHKO ?
Odpoveď: Královský hvozd s Černým a Čertovým jazerom a Boubín

Otázka: V ktorom roku Ministerstvo kultúry ČSR upravilo podmienky ochrany prírody v chránenej oblasti Šumava ?
Odpoveď: V roku 1975

Otázka: V ktorom roku vláda ČR vyhlásila Národný park Šumava vo vnútri doterajšej CHKO ?
Odpoveď: V marci roku 1991

Otázka: Kde sa nachádza hlavné sídlo CHKO ?
Odpoveď: Sušice
Harry Potter a Kameň mudrcov (kniha)

Kniha i film boli v Spojených štátoch uvedené na trh pod názvom Harry Potter and the Sorcerer's Stone (doslova Harry Potter a Kameň čarodejníkov), údajne kvôli tomu, že cieľová veková skupina zákazníkov sa viac zaujíma o tituly, ktoré obsahujú slovo čarodejník ako slovo mudrc. Americké vydavateľstvo Scholastic takisto „preložilo“ text knihy do americkej angličtiny. Zmenilo výslovnosť mnohých slov a fráz použitých v knihe za čo ho kritizovali mnohí čitatelia. Denník New York Times 10. júla 2000 dokonca publikoval článok Harry Potter, Minus a Certain Flavour, v ktorom ostro kritizoval toto rozhodnutie vydavateľstva. .

Otázka: Pod akým názvom bola uvedená prvá kniha aj film o Harrym Potterovi na trh v Spojených štátoch ?
Odpoveď: pod názvom Harry Potter and the Sorcerer's Stone (doslova Harry Potter a Kameň čarodejníkov)

Otázka: Čo urobilo americké vydavateľstvo Cholastic pri knihe Harry Potter a Kameň mudrcov ?
Odpoveď: Americké vydavateľstvo Scholastic takisto „preložilo“ text knihy do americkej angličtiny. Zmenilo výslovnosť mnohých slov a fráz použitých v knihe za čo ho kritizovali mnohí čitatelia.

Otázka: Aký článok publikoval denník New York Times 10 . júla 2000 ?
Odpoveď: Denník New York Times 10. júla 2000 dokonca publikoval článok Harry Potter, Minus a Certain Flavour, v ktorom ostro kritizoval toto rozhodnutie vydavateľstva

Otázka: Prečo bola prvá kniha aj film o Harrym Potterovi v USA uvedené na trh pod názvom Harry Potter and the Sorcerer 's Stone ? ?
Odpoveď: údajne kvôli tomu, že cieľová veková skupina zákazníkov sa viac zaujíma o tituly, ktoré obsahujú slovo čarodejník ako slovo mudrc.
Kniha Sirachovcova

Kniha Sirachovcova pôsobí dojmom školských skrípt alebo poznámok k výuke. Ide o veľmi dlhú zbierku (je to jedna z najdlhších kníh Starého zákona, má celkovo 51 kapitol) najrôznejších ponaučení, rád a napomenutí na najrôznejšie témy každodenného praktického života, ako nadobudnúť múdrosti, ako zachovávať Boží zákon a pod. V tomto smere je typickou múdroslovnou knihou. Podobne ako ďalšie múdroslovné knihy sa zaoberá praktickými otázkami „dobrého života“ a celkom necháva bokom všetku typicky židovskú tradíciu dejín spásy. Jedinú výnimku tvoria kapitoly 44 -- 50, ktoré obsahujú tzv. „Chválu otcov“. Tu Sirachovec prerozprávava dejiny spásy a vymenúva jedného po druhom jednotlivých významných „otcov“, tj. postavy z dejín židovského národa. Nejde sa však o dejiny národa v posvätnom zmysle, ale pre Sirachovca tieto postavy slúžia ako príklad pre ctnostný a bohabojný život a ako dôkaz vysokého (a preto viac platného a váženého) veku židovskej viery a náboženstva.

Otázka: Koľko kapitol má Sirachovcova kniha ?
Odpoveď: celkovo 51 kapitol
Kniha Sirachovcova

Pôvodným jazykom knihy bola hebrejčina. Autorom bol už spomenutý Ješua ben Eleazar ben Sirach („Sirachov potomok“, odtiaľ „Sirachovec“), vzdelaný Žid žijúci v diaspóre v Alexandrii na prelome 3. a 2. storočie pred. Kr. Bol to veľmi vážený učiteľ, ktorý sa dostal do styku s mnohými inými kultúrami, najmä s gréckou, a snažil sa prispôsobiť židovské myslenie, tradíciu a vieru novým kultúrnym podmienkam. Knihu Jošuov vnuk preložil do gréčtiny a publikoval ju niekedy po roku 117 pred Kr. a v tomto preklade sa dochovala. Hebrejský text bol po stáročia stratený. Medzi rokmi 1896 a 1900 sa nasli 4 hebrejské rukopisy z 10. až 12. storočia v Káhirskej geníze (rukopisy s verziami A, B, C, D). V roku 1931 boli nájdené ďalšie rukopisy s verziou E a v roku 1958 a v roku 1960 ďalšie rukopisy B a C. Zlomok rukopisu F bol nájdený v roku 1982. Zlomky boli nájdené aj v Kumráne a Masade.

Otázka: V ktorom storočí žil autor knihy Sirach ?
Odpoveď: na prelome 3. a 2. storočie pred. Kr.

Otázka: Rukopisy ktorej verzie Sirachovcovej knihy boli nájdené v roku 1931 ?
Odpoveď: rukopisy s verziou E

Otázka: Aký bol pôvodný jazyk Sirachovcovej knihy ?
Odpoveď: hebrejčina

Otázka: Kto bol autorom Sirachovcovej knihy ?
Odpoveď: Ješua ben Eleazar ben Sirach

Otázka: Kde žil Ješua ben Eleazar ben Sirach ?
Odpoveď: v diaspóre v Alexandrii
Erózia

V prípade intenzity zrážok, je erózia závislá od spolupôsobenia ďalších faktorov. Rastlinná pokrývka zabraňuje vyššej miere erózie, pričom rozhodujúca je jeho celková výška a najmä hĺbka koreňovej sústavy. Odlesnené svahy alebo trávnaté porasty podliehajú erózii rýchlejšie ako lesné spoločenstvá. Eróziu pôdy tak napríklad zvyšuje spásanie trávnatých porastov, či nekontrolovaná ťažba dreva, či nevhodné stavebné zásahy. Stavba ciest a železničných tratí narušuje prirodzenú riečnu sieť a voda stekajúca po vozovke sa dostáva na miesta, kam by normálne neprúdila a takto zvyšuje pôsobiacu eróziu.

Otázka: Čo narušuje prirodzenú riečnú sieť ?
Odpoveď: Stavba ciest a železničných tratí

Otázka: Čo zabraňuje vyššej miere erózie ?
Odpoveď: Rastlinná pokrývka

Otázka: Čo podlieha erózií rýchlejšie ?
Odpoveď: Odlesnené svahy alebo trávnaté porasty

Otázka: Kam sa dostáva voda stekajúca po vozovke ?
Odpoveď: na miesta, kam by normálne neprúdila

Otázka: Čo zvyšuje eróziu pôdy ?
Odpoveď: spásanie trávnatých porastov, či nekontrolovaná ťažba dreva, či nevhodné stavebné zásahy
Erózia

Príčinou erózie je mechanické pôsobenie pohybujúcich sa okolitých látok, napr. vzduchu (vietor), prúdiacej alebo vlniacej sa vody, ľadu, snehu, pohyblivých zvetralín a nespevnených usadenín. Druhy erózie sa tak rozlišujú podľa dominantných reliéfotvorných činiteľov, ktoré ju zapríčiňujú (napr. vodná erózia, ľadovcová erózia, veterná erózia).  Erózia je prirodzený prírodný proces, na mnohých miestach ju však výrazne zrýchľuje činnosť človeka. Príliš rýchla erózia, môže viesť k nevratnému poškodeniu ekosystému a strate jeho funkčnosti.

Otázka: Čo je príčinou erózie ?
Odpoveď: mechanické pôsobenie pohybujúcich sa okolitých látok

Otázka: K čomu môže viesť príliš rýchla erózia ?
Odpoveď: k nevratnému poškodeniu ekosystému a strate jeho funkčnosti

Otázka: Podľa čoho sa rozlišujú druhy erózie ?
Odpoveď: podľa dominantných reliéfotvorných činiteľov

Otázka: Čo výrazne zrýchľuje eróziu na niektorých miestách ?
Odpoveď: činnosť človeka

Otázka: Čo je to erózia ?
Odpoveď: prirodzený prírodný proces
Endress+Hauser

1. februára roku 1953, švajčiarsky technik pán Georg H. Endress a nemecký bankár pán Ludwig Hauser založili spoločnosť L.Hauser KG v Lörrachu. Spoločnosť začala svoju činnosť predajom inovačných elektronických kapacitných snímačov. Snímač sa stal ihneď úspešným a zakladatelia začali rýchlo budovať svoje vlastné výrobné zariadenie. Od tej doby predaj neustále narastal.
Predaj, ktorý bol v počiatočných rokoch sústredený na južné Nemecko, sa rozšíril do celého Nemecka a potom do susedných krajín. Ku kapacitným snímačom postupne pribúdali ďalšie meracie princípy pre meranie hladiny. Neskôr boli taktiež vyvinuté, vyrábané a predávané snímače a zariadenia pre ďalšie fyzikálne parametre ako napr. snímače tlaku, snímače prietoku a prietokomery, analytické snímače a snímače teploty, rovnako ako doplnkové komponenty. Predaj a služby sa rozšírili po celej západnej Európe. Prvé zámorské pobočky boli založené v Japonsku a v Amerike v sedemdesiatych rokoch 20.storočia. V osemdesiatych rokoch začala spoločnosť kampaň s cieľom využitia všetkých možností mikroelektroniky a prevzatia vedenia v technológiách. Prechod zo signálovo orientovanej na informačne orientovanú automatizáciu motivoval E+H k účasti vo všetkých aktivitách týkajúcich sa procesných zberníc; v dnešnej dobe patrí spoločnosť k vedúcim na svetovom trhu.

Otázka: Kde založili švajčiarsky technik pán Georg H. Endress a nemecký bankár pán Ludwig Hauser spoločnosť L.Hauser KG ?
Odpoveď: v Lörrachu

Otázka: Kedy založili švajčiarsky technik pán Georg H. Endress a nemecký bankár pán Ludwig Hauser spoločnosť L.Hauser KG v Lörrachu ?
Odpoveď: 1. februára roku 1953

Otázka: Kto založil 1 . februára 1953 spoločnosť L. Hauser KG ?
Odpoveď: švajčiarsky technik pán Georg H. Endress a nemecký bankár pán Ludwig Hauser

Otázka: Predajom čoho začala spoločnosť L. Hauser KG svoju činnosť ?
Odpoveď: predajom inovačných elektronických kapacitných snímačov
Aktinoid

V periodickej tabuľke sa umiestňujú v osobitnej sekcii, rovnako ako lantanoidy nachádzajúce sa o periódu vyššie. Prvý prvok aktinoidového radu je tórium a aktínium spoločne so skandiom, ytriom a lantánom je zaradené medzi prechodné prvky do tretej skupiny. Používajú sa aj varianty usporiadania tak, že prvým prvkom skupiny je samotné aktínium a naopak lawrencium je umiestnené do bloku d v rámci vyššie uvedenej skupiny prvkov vzácnych zemín. Vyčlenenie, taktiež aj samotné pomenovanie skupiny bolo zavedené v 40. rokoch 20. storočia na základe publikácií amerického chemika Glenna T. Seaborga. Dovtedy sa známe aktinoidy (tórium, protaktínium a urán) umiestňovali v periodickej tabuľke pod hafnium, tantal a volfrám, vzhľadom na podobnosť oxidačných stupňov a zlúčenín.

Otázka: Kedy sa zaviedlo označovanie prvkov v periodickej tabuľke prvkov na aktinoidy ?
Odpoveď: v 40. rokoch 20. storočia

Otázka: Vďaka komu sa začali prvky deliť v periodickej tabuľke na aktinoidy ?
Odpoveď: na základe publikácií amerického chemika Glenna T. Seaborga

Otázka: Aký je prvý prvok aktinoidového radu ?
Odpoveď: tórium

Otázka: Pred zavedením pojmu aktionoidy sa takéto prvky označovali ako ?
Odpoveď: Dovtedy sa známe aktinoidy (tórium, protaktínium a urán) umiestňovali v periodickej tabuľke pod hafnium, tantal a volfrám, vzhľadom na podobnosť oxidačných stupňov a zlúčenín.

Otázka: Kde v periodickej tabuľke prvkov nájdeme aktinoidy ?
Odpoveď: v osobitnej sekcii, rovnako ako lantanoidy nachádzajúce sa o periódu vyššie
Aktinoid


Pred rokom 1940 boli známe len prvky aktínium, tórium, protaktínium a urán. Najstarší objavený aktinoid je urán, ako nový prvok ho objavil, aj keď čistý urán nezískal, nemecký chemik M. H. Klaproth v roku 1789 v smolinci. Smolinec nechal rozpustiť v kyseline dusičnej, roztok následne zneutralizoval hydroxidom sodným a získal žltú zlúčeninu (pravdepodobne diuránan sodný). Túto zlúčeninu redukoval drevným uhlím a ako produkt dostal čiernu látku, o ktorej sa mylne domnieval, že pripravil nový prvok. Pomenoval ho podľa tiež nedávno objavenej planéty Urán. Čistý urán sa podarilo vyrobiť až o 60 rokov neskôr francúzskemu chemikovi Eugène-Melchiorovi Péligotovi rovnakou metódou, ako bolo izolované tórium.

Otázka: Ktorý prvok je najstarším aktinoidom ?
Odpoveď: urán

Otázka: Aké prvky z triedy aktinoidov sme poznali pred rokom 1940 ?
Odpoveď: aktínium, tórium, protaktínium a urán

Otázka: Komu sa podarilo vyrobiť čistý urán ?
Odpoveď: francúzskemu chemikovi Eugène-Melchiorovi Péligotovi

Otázka: Kto objavil urán ?
Odpoveď: nemecký chemik M. H. Klaproth

Otázka: Akým postupom bol získaný prvý urán ?
Odpoveď: Smolinec nechal rozpustiť v kyseline dusičnej, roztok následne zneutralizoval hydroxidom sodným a získal žltú zlúčeninu (pravdepodobne diuránan sodný). Túto zlúčeninu redukoval drevným uhlím a ako produkt dostal čiernu látku, o ktorej sa mylne domnieval, že pripravil nový prvok.
Aktinoid

Posledný aktinoid vyskytujúci sa v prírode protaktínium odseparoval ako silne rádioaktívny materiál z uránu v roku 1900 Willam Crokes, no nebol schopný ho presnejšie popísať a nazval ho jednoducho urán-X. Až v roku 1913 Kazimierz Fajans a Oswald Göhring urán-X bližšie popísali a pomenovali ho brevium (z lat. brevis – krátky) vzhľadom na krátku dobu života izotopu 234Pa (niekoľko hodín). Izotop s dlhším polčasom rozpadu 231Pa bol izolovaný v Nemecku Ottom Hahnom a Lisou Meitnerovou, súbežne aj pracovnou skupinou v Spojenom kráľovstve vedenou Frederickom Soddym a následne došlo k premenovaniu prvku na protaktínium (z g. protos – predchodca aktínia).

Otázka: Kto odseparoval zatiaľ posledný aktinoid ?
Odpoveď: Willam Crokes
Aktinoid

Tórium sa z monazitu extrahuje zahrievaním v koncentrovanom roztoku NaOH pri teplote 240 °C počas niekoľkých hodín. Následne sa premýva horúcou vodou, čím sa odstráni fosforečnan sodný a zostane zmes hydratovaných oxidov a hydroxidov lantanoidov a tória. Okyslením zmesi na pH 3,5 horúcou HCl sa lantanidové oxidy rozpustia a zostane ThO2. Tento je následne prevedený na Th(NO3)4. Pri kyslom spôsobe sa monazitová ruda niekoľko hodín zahrieva v kyseline sírovej, kým sa nevyzráža fosforečnan toričitý. Následne sa prevedie na hydroxid a potom na dusičnan toričitý.

Otázka: Pri akej teplote sa extrahuje tórium ?
Odpoveď: pri teplote 240 °C

Otázka: Ako dlho trvá extrakcia tória ?
Odpoveď: počas niekoľkých hodín

Otázka: Ako prebieha extrakcia tória pri kyslom spôsobe ?
Odpoveď: Pri kyslom spôsobe sa monazitová ruda niekoľko hodín zahrieva v kyseline sírovej, kým sa nevyzráža fosforečnan toričitý. Následne sa prevedie na hydroxid a potom na dusičnan toričitý.

Otázka: Ako sa odstraňuje fosforečnan sodný z tória ?
Odpoveď: Následne sa premýva horúcou vodou, čím sa odstráni fosforečnan sodný

Otázka: Čo ostane okyslením zmesi na pH 3,54 horúcou HCl ?
Odpoveď: Okyslením zmesi na pH 3,5 horúcou HCl sa lantanidové oxidy rozpustia a zostane ThO2.
Aktinoid

Hlavnou rudou uránu je smolinec, taktiež sa ťažia sekundárne minerály – tzv. uránové okry (karnoit, torbenit, autunit). Najväčším svetovým producentom uránu je Kazachstan, ďalej nasleduje Kanada, Austrália, Niger a Rusko.

V bývalom Česko-Slovensku sa urán ťažil v Česku, v Krušných horách (Jáchymov, Horní Slavkov), Příbrami a v Stráži pod Ralskem. Posledná baňa na urán bola uzavretá v roku 2017 v katastrálnom území obce Dolní Rožínka na Vysočine. Ťažba uránových rúd začala ešte v 19. storočí, keď sa zlúčeniny uránu používali len na farbenie skla. Masívny nárast ťažby začal koncom druhej svetovej vojny na základe zmluvy medzi Česko-slovenskou republikou a Sovietskym zväzom z roku 1946. Sovietsky zväz totiž potreboval urán k výrobe jadrových zbraní a ložiská v Jáchymove boli otvorené, kvalitné a vo sfére vplyvu ZSSR. Na prácu sa využívali najskôr nemeckí vojnoví zajatci, po roku 1948 politickí väzni, ktorí boli umiestnení v nápravných pracovných táboroch v okolí Jáchymova, Příbrami a Horního Slavkova a celkovo ich prešlo tábormi cca 80 000. Vyťažená ruda sa primárne spracovávala v Mydlovaroch.

Otázka: Kde sa na našom území prevažne spracovávala uránová ruda ?
Odpoveď: v Mydlovaroch

Otázka: Kedy bola uzavretá posledná baňa na urán v Česku ?
Odpoveď: v roku 2017

Otázka: V ktorom storočí sa začala ťažba uránových rúd na území Česko - Slovenska ?
Odpoveď: v 19. storočí

Otázka: Čo je hlavnou rudou uránu ?
Odpoveď: smolinec

Otázka: Ťažil sa urán niekedy v Česko - Slovensku ?
Odpoveď: V bývalom Česko-Slovensku sa urán ťažil v Česku, v Krušných horách (Jáchymov, Horní Slavkov), Příbrami a v Stráži pod Ralskem.
Aktinoid

Rádioaktívne prvky sú všeobecne zdraviu škodlivé vzhľadom na emisiu α, β alebo γ lúčov, ktoré majú deštrukčné – rakovinotvorné účinky. Do organizmu sa aktinoidy môžu dostať vdýchnutím, alebo požitím. V prípade zlúčenín vo vyšších oxidačných stupňoch, ktoré sú zvyčajne rozpustné vo vode, tráviacim traktom prejdú väčšinou bez vstrebania sa. Ak sa však dostanú do krvi, obvykle sa akumulujú v kostiach, kvôli vysokej afinite s fosforečnanmi. Vdýchnutím sa usádzajú v pľúcach, kde ožarovaním môžu spôsobiť rakovinu pľúc.

Otázka: Prečo sú rádioaktívne prvky škodlivé ?
Odpoveď: Rádioaktívne prvky sú všeobecne zdraviu škodlivé vzhľadom na emisiu α, β alebo γ lúčov, ktoré majú deštrukčné – rakovinotvorné účinky.

Otázka: Akým spôsobom sa môžu aktinoidy dostať do organizmu ?
Odpoveď: Do organizmu sa aktinoidy môžu dostať vdýchnutím, alebo požitím.

Otázka: Čo sa stane ak sa rádioaktívne prvky dostanú do krvi ?
Odpoveď: obvykle sa akumulujú v kostiach, kvôli vysokej afinite s fosforečnanmi

Otázka: Môžu sa rádioaktívne prvky vdýchnuť ?
Odpoveď: Vdýchnutím sa usádzajú v pľúcach, kde ožarovaním môžu spôsobiť rakovinu pľúc

Otázka: Aké druhy lúčov žiarenia obsahujú rádioaktívne prvky ?
Odpoveď: α, β alebo γ lúčov
Aktinoid

Posledný aktinoid vyskytujúci sa v prírode protaktínium odseparoval ako silne rádioaktívny materiál z uránu v roku 1900 Willam Crokes, no nebol schopný ho presnejšie popísať a nazval ho jednoducho urán-X. Až v roku 1913 Kazimierz Fajans a Oswald Göhring urán-X bližšie popísali a pomenovali ho brevium (z lat. brevis – krátky) vzhľadom na krátku dobu života izotopu 234Pa (niekoľko hodín). Izotop s dlhším polčasom rozpadu 231Pa bol izolovaný v Nemecku Ottom Hahnom a Lisou Meitnerovou, súbežne aj pracovnou skupinou v Spojenom kráľovstve vedenou Frederickom Soddym a následne došlo k premenovaniu prvku na protaktínium (z g. protos – predchodca aktínia).

Otázka: Čo sa podarilo izolovať Ottovi Hahnovi a Lise Meitnerovej ?
Odpoveď: Izotop s dlhším polčasom rozpadu 231Pa

Otázka: Bol urán - X premenovaný ?
Odpoveď: došlo k premenovaniu prvku na protaktínium

Otázka: Čo znamená v gréčtine protaktínium ?
Odpoveď: z g. protos – predchodca aktínia

Otázka: Ktorí vedci bližšie popísali urán - X ?
Odpoveď: Kazimierz Fajans a Oswald Göhring
Aktinoid

S narastajúcim protónovým číslom bola syntéza prvkov ťažšia, hlavným problémom bolo dostatočné množstvo východzieho prvku, ktorý by mohol byť bombardovaný neutrónmi/deutériom/iónmi hélia. Už prvok 101, neskôr pomenovaný mendelévium na počesť ruského chemika Mendelejeva, tvorcu periodickej tabuľky, bol prvýkrát syntetizovaný v počte len 17 atómov. Namiesto jadier hélia sa tak v urýchľovačoch začali na bombardovanie používať ťažšie ióny. Objav prvku 102 nobélium bol ohlásený medzinárodnou skupinou v pracujúcou v medzinárodnom Nobelovom inštitúte v Štokholme a aj keď sa neskôr ukázalo, že išlo o omyl a syntéza prvku bola priznaná skupine vedenej Georgijom Nikolajevičom Fljerovom v Spojenom ústave jadrového výskumu v Dubne (Sovietsky zväz, terajšie Rusko), názov bol ponechaný. Posledný aktinoid – lawrencium bol syntetizovaný paralelne bombardovaním uránu iónmi bóru v Berkeley a bombardovaním amerícia iónmi kyslíka v Dubne.

Otázka: Na základe čoho dostal prvok mendelévium svoje pomenovanie ?
Odpoveď: na počesť ruského chemika Mendelejeva, tvorcu periodickej tabuľky

Otázka: Kde sa nachádza medzinárodný Nobelov inštitút ?
Odpoveď: v Štokholme

Otázka: Čo bolo dôvodom ťažšej syntézy prvkov ?
Odpoveď: S narastajúcim protónovým číslom bola syntéza prvkov ťažšia

Otázka: Aký prvok bol pôvodne označený ako prvok 101 ?
Odpoveď: neskôr pomenovaný mendelévium

Otázka: Akým spôsobom sa podarilo syntetizovať posledný aktinoid ?
Odpoveď: Posledný aktinoid – lawrencium bol syntetizovaný paralelne bombardovaním uránu iónmi bóru v Berkeley a bombardovaním amerícia iónmi kyslíka v Dubne
Aktinoid


Aktinoidy sú striebroleské kovy s vysokou hustotou, pomerne mäkké (najtvrdším aktinoidom je tórium), s dobrou tepelnou a elektrickou vodivosťou. Pri aktinoidoch sa časté alotropické modifikácie, s výnimkou kalifornia, vyskytujú vo viacerých kryštalických formách, napr. plutónium samotné v rozmedzí izbovej teploty až teploty topenia (641 °C) prechádza cez sedem rozličných kryštálových fáz. Takáto vysoká variabilita odzrkadľuje nepravidelnosti v kovových polomeroch, ktoré sa zasa odvíjajú od variability počtu elektrónov umiestnených na hladinách vodivostných pásov v kovovej väzbe.

Otázka: Majú aktinoidy viac kryštalických formátov ?
Odpoveď: Pri aktinoidoch sa časté alotropické modifikácie, s výnimkou kalifornia, vyskytujú vo viacerých kryštalických formách, napr. plutónium samotné v rozmedzí izbovej teploty až teploty topenia (641 °C) prechádza cez sedem rozličných kryštálových fáz.

Otázka: Majú aktinoidy dobrú tepelnú vodivosť ?
Odpoveď: Aktinoidy sú striebroleské kovy s vysokou hustotou, pomerne mäkké (najtvrdším aktinoidom je tórium), s dobrou tepelnou a elektrickou vodivosťou.

Otázka: Aká je teplota topenia plutónia ?
Odpoveď: 641 °C

Otázka: Čo sú to aktinoidy a aké majú vlastnosti ?
Odpoveď: striebroleské kovy s vysokou hustotou, pomerne mäkké (najtvrdším aktinoidom je tórium), s dobrou tepelnou a elektrickou vodivosťou

Otázka: Akú hustotu majú aktinoidy ?
Odpoveď: Aktinoidy sú striebroleské kovy s vysokou hustotou
Aktinoid

Charakteristickou vlastnosťou aktinoidov je nestabilita atómových jadier a z nej vyplývajúca rádioaktivita. Pri rozpade najčastejšie emitujú častice alfa (kladne nabité jadrá hélia), no jadrá niektorých aktinoidov sa záchytom neutrónu spontánne rozpadajú na jadrá ľahších prvkov za emisie voľných neutrónov, pričom tieto neutróny sú znova zachytávané a spôsobujú rozpad ďalších jadier a tak dochádza k reťazovej štiepnej reakcii. Prirodzená rádioaktivita tória a uránu je zdrojom vlastného tepla Zeme.

Otázka: Čo je zdrojom vlastného tepla Zeme ?
Odpoveď: Prirodzená rádioaktivita tória a uránu

Otázka: Čo sa deje pri rozpade aktinoidov ?
Odpoveď: Pri rozpade najčastejšie emitujú častice alfa (kladne nabité jadrá hélia), no jadrá niektorých aktinoidov sa záchytom neutrónu spontánne rozpadajú na jadrá ľahších prvkov za emisie voľných neutrónov, pričom tieto neutróny sú znova zachytávané a spôsobujú rozpad ďalších jadier a tak dochádza k reťazovej štiepnej reakcii.

Otázka: Čo sa deje s niektorými druhmi jadier aktinoidov ?
Odpoveď: jadrá niektorých aktinoidov sa záchytom neutrónu spontánne rozpadajú na jadrá ľahších prvkov za emisie voľných neutrónov, pričom tieto neutróny sú znova zachytávané a spôsobujú rozpad ďalších jadier a tak dochádza k reťazovej štiepnej reakcii.

Otázka: Sú aktinoidy rádioaktívne ?
Odpoveď: vlastnosťou aktinoidov je nestabilita atómových jadier a z nej vyplývajúca rádioaktivita.

Otázka: Majú aktinoidy stabilné jadro ?
Odpoveď: Charakteristickou vlastnosťou aktinoidov je nestabilita atómových jadier a z nej vyplývajúca rádioaktivita.
Aktinoid

Rádioaktivita má vplyv aj na kryštálovú štruktúru aktinoidov. Napr. 239Pu sa rozpadá na častice alfa a izotop 235U s energiami 5 MeV, a 86 keV, ktoré sa pohybujú na vzdialenosť 10 μm. Ako sa tieto častice pohybujú v kovovej mriežke, vytesňujú atómy plutónia z pozícií, čím sa vytvárajú početné frenkelove defekty. Každý rozpad má za následok vytvorenie približne 2 600 frenkelových dier a za 20 rokov si každý atóm plutónia vymení pozíciu. Rovnako aj pri analýze štruktúry kryštálových mriežok röntgenovým žiarením dochádza k postupnému klesaniu intenzity difrakcie lúčov s časom. Tento jav je dobre pozorovateľný pri kryštáloch amerícia.

Otázka: Má rádioaktivita vplyv na štruktúru aktinoidov ?
Odpoveď: Rádioaktivita má vplyv aj na kryštálovú štruktúru aktinoidov.

Otázka: Čo dokážeme zistiť röntgenovým žiarením aktinoidov ?
Odpoveď: Rovnako aj pri analýze štruktúry kryštálových mriežok röntgenovým žiarením dochádza k postupnému klesaniu intenzity difrakcie lúčov s časom.

Otázka: Ako vznikajú frekvenčné defekty ?
Odpoveď: Ako sa tieto častice pohybujú v kovovej mriežke, vytesňujú atómy plutónia z pozícií, čím sa vytvárajú početné frenkelove defekty.

Otázka: Akú energiu majú častice alfa s izotopom 235U ?
Odpoveď: 5 MeV, a 86 keV

Otázka: Čo sa deje po rozpade aktinoidov ?
Odpoveď: Každý rozpad má za následok vytvorenie približne 2 600 frenkelových dier a za 20 rokov si každý atóm plutónia vymení pozíciu.
Aktinoid


Elektrónová konfigurácia aktinoidov v základnom stave je tvorená uzavretou elektrónou vrstvou predchádzajúceho vzácneho plynu radónu a na valenčnej sfére čiastočne obsadeným orbitálom 5f a dvoma, resp. štyrmi elektrónmi v orbitáloch 6d a/alebo 7s. Pre aktinoidy je charakteristické zapĺňanie orbitálu 5f, analogicky ako lantanoidy obsadzujú orbitál 4f. Na rozdiel od lantanoidov však aktinoidy vykazujú oveľa väčšiu variabilitu oxidačných stupňov, pozorovateľné je to hlavne pri ľahších aktinoidoch (z prvej polovice skupiny), kedy sú bežné oxidačné čísla +IV až +VII. Variabilita je zapríčinená nízkymi rozdielmi energetických hladín medzi orbitálom 5f a orbitálmi 6d a 7s. Malé rozdiely spôsobujú, že elektróny f-orbitálov nie sú dostatočne odtienené 6d a 7s orbitálmi a tak majú väčšiu tendenciu zapájať sa do väzby ako analogické 4f orbitály lantanoidov. Ľahké aktinoidy sa tak podobajú skôr na d-prvky ako na lantanoidy.. Od amerícia smerom k ťažším aktinoidom sa začína stabilizovať oxidačný stupeň +III, tam je podobnosť sa lantanoidmi väčšia.

Otázka: Čomu sú podobné ľahké aktinoidy ?
Odpoveď: sa tak podobajú skôr na d-prvky ako na lantanoidy

Otázka: Aká je elektrónová konfigurácia aktinoidov ?
Odpoveď: v základnom stave je tvorená uzavretou elektrónou vrstvou predchádzajúceho vzácneho plynu radónu a na valenčnej sfére čiastočne obsadeným orbitálom 5f a dvoma, resp. štyrmi elektrónmi v orbitáloch 6d a/alebo 7s

Otázka: Čo je charakteristické pre aktinoidy ?
Odpoveď: zapĺňanie orbitálu 5f, analogicky ako lantanoidy obsadzujú orbitál 4f

Otázka: Aký je rozdiel medzi aktinoidmi a lantanoidmi ?
Odpoveď: Na rozdiel od lantanoidov však aktinoidy vykazujú oveľa väčšiu variabilitu oxidačných stupňov, pozorovateľné je to hlavne pri ľahších aktinoidoch (z prvej polovice skupiny), kedy sú bežné oxidačné čísla +IV až +VII.

Otázka: Čo spôsobujú malé rozmery v aktinoidoch ?
Odpoveď: spôsobujú, že elektróny f-orbitálov nie sú dostatočne odtienené 6d a 7s orbitálmi a tak majú väčšiu tendenciu zapájať sa do väzby ako analogické 4f orbitály lantanoidov
Aktinoid

 
Aktinoidy ochotne reagujú s väčšinou polokovov a nekovov za vzniku príslušných binárnych zlúčenín. Na vzduchu sa pokrývajú nekompaktnou vrstvou oxidov. S kyselinami reagujú pomalšie, často po reakcii ostáva nerozpustný zvyšok, napr. reakciou tória s kys. chlorovodíkovou vzniká čierna zrazenina približného zloženia HThO(OH). Koncentrovaná kyselina dusičná pasivuje povrch uránu, tória a protaktínia, takže nedochádza k ich rozpúšťaniu. Prídavok fluoridových iónov naopak vedie k dokonalému rozpusteniu, čo sa v praxi aj dosť často využíva.

Otázka: Reagujú aktinoidy s kovmi ?
Odpoveď: Aktinoidy ochotne reagujú s väčšinou polokovov a nekovov za vzniku príslušných binárnych zlúčenín.

Otázka: Ako reagujú aktinoidy na vzduch ?
Odpoveď: Na vzduchu sa pokrývajú nekompaktnou vrstvou oxidov.

Otázka: Ako reagujú aktinoidy s kyselinami ?
Odpoveď: S kyselinami reagujú pomalšie, často po reakcii ostáva nerozpustný zvyšok, napr. reakciou tória s kys. chlorovodíkovou vzniká čierna zrazenina približného zloženia HThO(OH).

Otázka: Čo sa udeje ak sa dostane koncentrovaná kyselina na aktinoidy ?
Odpoveď: Koncentrovaná kyselina dusičná pasivuje povrch uránu, tória a protaktínia, takže nedochádza k ich rozpúšťaniu.

Otázka: Ako spolu reagujú fluoridové ióny a aktinoidy ?
Odpoveď: Prídavok fluoridových iónov naopak vedie k dokonalému rozpusteniu, čo sa v praxi aj dosť často využíva.
Aktinoid

 
Oxidy aktinoidov sú jedny z najpreskúmanejších a priemyselne najpoužívanejších zlúčenín a pre viaceré prvky sú zároveň najstabilnejšie zlúčeniny. Ich zloženie je často nestechiometrické, s viacerými alotropickými modifikáciami a fázovými medzistavmi. Viaceré sú ťažko taviteľné, oxid toričitý s teplotou topenia 3 191 °C je najťažšie taviteľný oxid vôbec. Z An2O3 sú známe oxidy od aktínia až po einsteinium. Oxidy plutónia, amerícia a berkélia oxidujú vzdušným kyslíkom na AnO2, zatiaľ čo oxid curitý, kalifornitý a einsteinitý sú voči oxidácii stále.

Otázka: Aké je zloženie oxidov aktinoidov ?
Odpoveď: Ich zloženie je často nestechiometrické, s viacerými alotropickými modifikáciami a fázovými medzistavmi.

Otázka: Sú oxidy aktinoidov preskúmané dostatočne ?
Odpoveď: sú jedny z najpreskúmanejších

Otázka: Dajú sa oxidy aktinoidov taviť ?
Odpoveď: Viaceré sú ťažko taviteľné, oxid toričitý s teplotou topenia 3 191 °C je najťažšie taviteľný oxid vôbec.

Otázka: Oxidujú niektoré oxidy aktinoidov s kyslíkom ?
Odpoveď: Oxidy plutónia, amerícia a berkélia oxidujú vzdušným kyslíkom na AnO2, zatiaľ čo oxid curitý, kalifornitý a einsteinitý sú voči oxidácii stále.
Aktinoid

Plutónium, konkrétne izotop 239Pu je vysokoštiepny materiál, ktorý má svoje využitie hlavne v jadrových zbraniach. Konštrukcia jadrovej zbrane s plutóniom dovoľuje zredukovať množstvo použitého štiepneho materiálu na tretinu oproti bombe, postavenej na 235U. Plutónium 238Pu je používaný ako tepelný/elektrický zdroj, napr. v kozmických lodiach Apollo bol použitý generátor tepla a elektrickej energie s množstvom približne jeden kilogram oxidu 238Pu. V mikrogramových množstvách sa rovnaký izotop používa ako zdroj energie v kardiostimulátoroch.

Otázka: Je plutónium štiepny materiál ?
Odpoveď: Plutónium, konkrétne izotop 239Pu je vysokoštiepny materiál

Otázka: Čo je plutónium ?
Odpoveď: Plutónium, konkrétne izotop 239Pu je vysokoštiepny materiál, ktorý má svoje využitie hlavne v jadrových zbraniach.

Otázka: Ako sa využíva plutónium v jadrových zbraniach ?
Odpoveď: Konštrukcia jadrovej zbrane s plutóniom dovoľuje zredukovať množstvo použitého štiepneho materiálu na tretinu oproti bombe, postavenej na 235U.

Otázka: Dokážeme použiť plutónium ako zdroj energie ?
Odpoveď: Plutónium 238Pu je používaný ako tepelný/elektrický zdroj, napr. v kozmických lodiach Apollo bol použitý generátor tepla a elektrickej energie s množstvom približne jeden kilogram oxidu 238Pu.

Otázka: Dokážeme použiť plutónium v medicíne ?
Odpoveď: V mikrogramových množstvách sa rovnaký izotop používa ako zdroj energie v kardiostimulátoroch.
Aktinoid

Urán je pre ľudský organizmus toxický aj bez rádioaktivity, hoci v menšej miere ako iné ťažké kovy (olovo, ortuť a pod.). Najviac zasiahnutými orgánmi bývajú obličky, srdce a pečeň. Do organizmu sa najčastejšie dostáva tráviacim traktom, inhaláciou v oveľa menšej miere. Rozpustné zlúčeniny uránu sú však našťastie rýchlo vylúčené močovými cestami, nerozpustné predstavujú oveľa väčšie nebezpečenstvo, hlavne pri inhalácii. Urán má taktiež tendenciu akumulovať sa v kostiach. Protilátkou pri požití uránových solí je hydrogenuhličitan, nakoľko tvorí s U6+ rozpustné a vysoko mobilné komplexy
2UO2 + O2 + 6(CO3)2- → 2[UO2(CO3)3]4−
Plutónium má tendenciu usadzovať sa v organizme na niekoľko rokov. Toto je zapríčinené nízkou rozpustnosťou plutóniových solí vo vode. V závislosti od spôsobu, akým sa do organizmu dostane býva detegované v pľúcach a následne lymfatickom systéme, prípadne po požití distribuované krvou a akumuluje sa v pečeni a kostiach. Smrteľná dávka plutónia sa pohybuje v mikrogramoch.

Otázka: Akým spôsobom sa najčastejšie dostáva urán do ľudského organizmu ?
Odpoveď: tráviacim traktom, inhaláciou v oveľa menšej miere

Otázka: Je urán pre človeka nebezpečný ?
Odpoveď: Urán je pre ľudský organizmus toxický aj bez rádioaktivity

Otázka: Ktoré orgány najviac postihuje urán ?
Odpoveď: obličky, srdce a pečeň
Aktinoid

Rádioaktívne prvky sú všeobecne zdraviu škodlivé vzhľadom na emisiu α, β alebo γ lúčov, ktoré majú deštrukčné – rakovinotvorné účinky. Do organizmu sa aktinoidy môžu dostať vdýchnutím, alebo požitím. V prípade zlúčenín vo vyšších oxidačných stupňoch, ktoré sú zvyčajne rozpustné vo vode, tráviacim traktom prejdú väčšinou bez vstrebania sa. Ak sa však dostanú do krvi, obvykle sa akumulujú v kostiach, kvôli vysokej afinite s fosforečnanmi. Vdýchnutím sa usádzajú v pľúcach, kde ožarovaním môžu spôsobiť rakovinu pľúc.

Otázka: Prečo sú vzácne pyny škodlivé ?

Otázka: Akým spôsobom sa môže antrax dostať do organizmu ?

Otázka: Čo môže spôsobiť vdýchnutie azbestu ?

Otázka: Kde sa usádzajú spóry aspergila čierneho po vdýchnutí ?

Otázka: Kde sa akumuluje arzén , ak sa dostane do krvi ?
Aktinoid

Hlavnou rudou uránu je smolinec, taktiež sa ťažia sekundárne minerály – tzv. uránové okry (karnoit, torbenit, autunit). Najväčším svetovým producentom uránu je Kazachstan, ďalej nasleduje Kanada, Austrália, Niger a Rusko.

V bývalom Česko-Slovensku sa urán ťažil v Česku, v Krušných horách (Jáchymov, Horní Slavkov), Příbrami a v Stráži pod Ralskem. Posledná baňa na urán bola uzavretá v roku 2017 v katastrálnom území obce Dolní Rožínka na Vysočine. Ťažba uránových rúd začala ešte v 19. storočí, keď sa zlúčeniny uránu používali len na farbenie skla. Masívny nárast ťažby začal koncom druhej svetovej vojny na základe zmluvy medzi Česko-slovenskou republikou a Sovietskym zväzom z roku 1946. Sovietsky zväz totiž potreboval urán k výrobe jadrových zbraní a ložiská v Jáchymove boli otvorené, kvalitné a vo sfére vplyvu ZSSR. Na prácu sa využívali najskôr nemeckí vojnoví zajatci, po roku 1948 politickí väzni, ktorí boli umiestnení v nápravných pracovných táboroch v okolí Jáchymova, Příbrami a Horního Slavkova a celkovo ich prešlo tábormi cca 80 000. Vyťažená ruda sa primárne spracovávala v Mydlovaroch.

Otázka: Kto je najväčším svetovým producentom niklu ?

Otázka: Kde sa ťažil urán v Poľsku ?

Otázka: V ktorom storočí sa začala ťažba antimonitu na území Česko - Slovenska ?

Otázka: Čo je hlavnou rudou niklu ?

Otázka: Na čo sa používali zlúčeniny olova v 19 . storočí ?
Aktinoid

Plutónium, konkrétne izotop 239Pu je vysokoštiepny materiál, ktorý má svoje využitie hlavne v jadrových zbraniach. Konštrukcia jadrovej zbrane s plutóniom dovoľuje zredukovať množstvo použitého štiepneho materiálu na tretinu oproti bombe, postavenej na 235U. Plutónium 238Pu je používaný ako tepelný/elektrický zdroj, napr. v kozmických lodiach Apollo bol použitý generátor tepla a elektrickej energie s množstvom približne jeden kilogram oxidu 238Pu. V mikrogramových množstvách sa rovnaký izotop používa ako zdroj energie v kardiostimulátoroch.

Otázka: Je plutónium pevný materiál ?

Otázka: Čo je platónium ?

Otázka: Ako sa zneužíva platónium v jadrových zbraniach ?

Otázka: Dokážeme použiť platónium ako zdroj energie ?

Otázka: Dokážeme použiť platónium v medicíne ?
Aktinoid

Tórium sa z monazitu extrahuje zahrievaním v koncentrovanom roztoku NaOH pri teplote 240 °C počas niekoľkých hodín. Následne sa premýva horúcou vodou, čím sa odstráni fosforečnan sodný a zostane zmes hydratovaných oxidov a hydroxidov lantanoidov a tória. Okyslením zmesi na pH 3,5 horúcou HCl sa lantanidové oxidy rozpustia a zostane ThO2. Tento je následne prevedený na Th(NO3)4. Pri kyslom spôsobe sa monazitová ruda niekoľko hodín zahrieva v kyseline sírovej, kým sa nevyzráža fosforečnan toričitý. Následne sa prevedie na hydroxid a potom na dusičnan toričitý.

Otázka: Pri akej teplote sa neextrahuje tórium ?

Otázka: Ako dávno trvá extrakcia tória ?

Otázka: Ako vzyerá extrakcia tória pri kyslom spôsobe ?

Otázka: Ako sa odstraňuje fosforečnan sodný z tória ?

Otázka: Čo neostane okyslením zmesi na pH 3,54 horúcou HCl ?
Aktinoid


Pred rokom 1940 boli známe len prvky aktínium, tórium, protaktínium a urán. Najstarší objavený aktinoid je urán, ako nový prvok ho objavil, aj keď čistý urán nezískal, nemecký chemik M. H. Klaproth v roku 1789 v smolinci. Smolinec nechal rozpustiť v kyseline dusičnej, roztok následne zneutralizoval hydroxidom sodným a získal žltú zlúčeninu (pravdepodobne diuránan sodný). Túto zlúčeninu redukoval drevným uhlím a ako produkt dostal čiernu látku, o ktorej sa mylne domnieval, že pripravil nový prvok. Pomenoval ho podľa tiež nedávno objavenej planéty Urán. Čistý urán sa podarilo vyrobiť až o 60 rokov neskôr francúzskemu chemikovi Eugène-Melchiorovi Péligotovi rovnakou metódou, ako bolo izolované tórium.

Otázka: Ktorý prvok je najmladším objaveným aktinoidom ?

Otázka: Kto objavil tórium ?

Otázka: V ktorom roku bolo objavené aktínium ?

Otázka: V akom mineráli bolo objavené tórium ?

Otázka: Komu sa ako prvému podarilo vyrobiť čisté Plutónium ?
Aktinoid

S narastajúcim protónovým číslom bola syntéza prvkov ťažšia, hlavným problémom bolo dostatočné množstvo východzieho prvku, ktorý by mohol byť bombardovaný neutrónmi/deutériom/iónmi hélia. Už prvok 101, neskôr pomenovaný mendelévium na počesť ruského chemika Mendelejeva, tvorcu periodickej tabuľky, bol prvýkrát syntetizovaný v počte len 17 atómov. Namiesto jadier hélia sa tak v urýchľovačoch začali na bombardovanie používať ťažšie ióny. Objav prvku 102 nobélium bol ohlásený medzinárodnou skupinou v pracujúcou v medzinárodnom Nobelovom inštitúte v Štokholme a aj keď sa neskôr ukázalo, že išlo o omyl a syntéza prvku bola priznaná skupine vedenej Georgijom Nikolajevičom Fljerovom v Spojenom ústave jadrového výskumu v Dubne (Sovietsky zväz, terajšie Rusko), názov bol ponechaný. Posledný aktinoid – lawrencium bol syntetizovaný paralelne bombardovaním uránu iónmi bóru v Berkeley a bombardovaním amerícia iónmi kyslíka v Dubne.

Otázka: Ako bol pomenovaný prvok s atómovým číslom 100 ?

Otázka: Aké atómové číslo má prvok Kalifornium ?

Otázka: Na koho počesť bol pomenovaný prvok s protónovým číslom 99 ?

Otázka: Ako bol prvýkrát syntetizovaný prvok Fermium ?

Otázka: Kde bol prvýkrát syntetizovaný prvok Einsteinium ?
Aktinoid

V periodickej tabuľke sa umiestňujú v osobitnej sekcii, rovnako ako lantanoidy nachádzajúce sa o periódu vyššie. Prvý prvok aktinoidového radu je tórium a aktínium spoločne so skandiom, ytriom a lantánom je zaradené medzi prechodné prvky do tretej skupiny. Používajú sa aj varianty usporiadania tak, že prvým prvkom skupiny je samotné aktínium a naopak lawrencium je umiestnené do bloku d v rámci vyššie uvedenej skupiny prvkov vzácnych zemín. Vyčlenenie, taktiež aj samotné pomenovanie skupiny bolo zavedené v 40. rokoch 20. storočia na základe publikácií amerického chemika Glenna T. Seaborga. Dovtedy sa známe aktinoidy (tórium, protaktínium a urán) umiestňovali v periodickej tabuľke pod hafnium, tantal a volfrám, vzhľadom na podobnosť oxidačných stupňov a zlúčenín.

Otázka: Kedy sa chemické prvky tórium , protaktínium a urán v periodickej tabuľke prvkov prestali označovať ako aktinoidy ?

Otázka: Ktorý je tretí prvok aktinoidového radu periodickej tabuľky prvkov ?

Otázka: Kde sa v periodickej tabuľke prvkov nachádzajú alkaloidy ?
Aktinoid

Rádioaktivita má vplyv aj na kryštálovú štruktúru aktinoidov. Napr. 239Pu sa rozpadá na častice alfa a izotop 235U s energiami 5 MeV, a 86 keV, ktoré sa pohybujú na vzdialenosť 10 μm. Ako sa tieto častice pohybujú v kovovej mriežke, vytesňujú atómy plutónia z pozícií, čím sa vytvárajú početné frenkelove defekty. Každý rozpad má za následok vytvorenie približne 2 600 frenkelových dier a za 20 rokov si každý atóm plutónia vymení pozíciu. Rovnako aj pri analýze štruktúry kryštálových mriežok röntgenovým žiarením dochádza k postupnému klesaniu intenzity difrakcie lúčov s časom. Tento jav je dobre pozorovateľný pri kryštáloch amerícia.

Otázka: Má politická aktivita vplyv na štruktúru aktinoidov ?
Aktinoid

 
Aktinoidy ochotne reagujú s väčšinou polokovov a nekovov za vzniku príslušných binárnych zlúčenín. Na vzduchu sa pokrývajú nekompaktnou vrstvou oxidov. S kyselinami reagujú pomalšie, často po reakcii ostáva nerozpustný zvyšok, napr. reakciou tória s kys. chlorovodíkovou vzniká čierna zrazenina približného zloženia HThO(OH). Koncentrovaná kyselina dusičná pasivuje povrch uránu, tória a protaktínia, takže nedochádza k ich rozpúšťaniu. Prídavok fluoridových iónov naopak vedie k dokonalému rozpusteniu, čo sa v praxi aj dosť často využíva.

Otázka: Reagujú vzácne plyny s polokovmi ?

Otázka: Ako reagujú aktinoidy s vodou ?

Otázka: Ako reagujú aktinoidy so zásadami ?
Aktinoid


Elektrónová konfigurácia aktinoidov v základnom stave je tvorená uzavretou elektrónou vrstvou predchádzajúceho vzácneho plynu radónu a na valenčnej sfére čiastočne obsadeným orbitálom 5f a dvoma, resp. štyrmi elektrónmi v orbitáloch 6d a/alebo 7s. Pre aktinoidy je charakteristické zapĺňanie orbitálu 5f, analogicky ako lantanoidy obsadzujú orbitál 4f. Na rozdiel od lantanoidov však aktinoidy vykazujú oveľa väčšiu variabilitu oxidačných stupňov, pozorovateľné je to hlavne pri ľahších aktinoidoch (z prvej polovice skupiny), kedy sú bežné oxidačné čísla +IV až +VII. Variabilita je zapríčinená nízkymi rozdielmi energetických hladín medzi orbitálom 5f a orbitálmi 6d a 7s. Malé rozdiely spôsobujú, že elektróny f-orbitálov nie sú dostatočne odtienené 6d a 7s orbitálmi a tak majú väčšiu tendenciu zapájať sa do väzby ako analogické 4f orbitály lantanoidov. Ľahké aktinoidy sa tak podobajú skôr na d-prvky ako na lantanoidy.. Od amerícia smerom k ťažším aktinoidom sa začína stabilizovať oxidačný stupeň +III, tam je podobnosť sa lantanoidmi väčšia.

Otázka: Čomu nie sú podobné ľahké aktinoidy ?

Otázka: Aká je elektrónová konfigurácia vzácnych plynov ?

Otázka: Čo je spoločné pre aktinoidy a lantanoidy ?
Aktinoid

Charakteristickou vlastnosťou aktinoidov je nestabilita atómových jadier a z nej vyplývajúca rádioaktivita. Pri rozpade najčastejšie emitujú častice alfa (kladne nabité jadrá hélia), no jadrá niektorých aktinoidov sa záchytom neutrónu spontánne rozpadajú na jadrá ľahších prvkov za emisie voľných neutrónov, pričom tieto neutróny sú znova zachytávané a spôsobujú rozpad ďalších jadier a tak dochádza k reťazovej štiepnej reakcii. Prirodzená rádioaktivita tória a uránu je zdrojom vlastného tepla Zeme.

Otázka: Čo je zdrojom vlastného tempa Zeme ?

Otázka: Sú aktovky rádioaktívne ?

Otázka: Majú aktinoidy statické jadro ?
Marathios

Antický autor Pausanias, ktorý píše aj o kráľoch Sikyónu sa o kráľovi Marathiovi nezmieňuje. Pausanias píše, že Orthopolis (predchodca Marathónia) mal dcéru Chrysorthu, ktorá mala s bohom Apolónom syna Koróna, následníka trónu v Sikyóne. Korónos mal potom dvoch synov, Koraka a mladšieho Lamedóna. Korax zomrel bez potomstva a práve v tej dobe prišiel z Tesálie Epópeus a prevzal v Sikyóne kráľovskú korunu. Väčšina antických autorov však uvádza, že po 20 ročnej vláde kráľa Marathónia sa kráľom v Sikyóne stal Echyreus a Epópeus bol až jeho druhým následníkom.

Otázka: Mal Korónos potomkov ?
Odpoveď: mal potom dvoch synov, Koraka a mladšieho Lamedóna

Otázka: Čo uvádza väčšina antických autorov ?
Odpoveď: že po 20 ročnej vláde kráľa Marathónia sa kráľom v Sikyóne stal Echyreus a Epópeus bol až jeho druhým následníkom.

Otázka: O kom sa nezmieňuje antický autor Pausanias ?
Odpoveď: o kráľovi Marathiovi

Otázka: Mal Orthopolis dcéru ?
Odpoveď: Orthopolis (predchodca Marathónia) mal dcéru Chrysorthu

Otázka: S kým mala Chrysortha syna Koróna ?
Odpoveď: s bohom Apolónom
Nárečová frazeológia

Nárečová frazeológia je oblasť nespisovnej frazeológie, ktorá zahŕňa viaceré typy frazém – nárečové frazémy, ktoré sú hláskoslovnou, tvarovou alebo syntaktickou obmenou spisovných frazém, napr. isc jako v ľece na saňoch (p. nárečový variant frazémy), - nárečové frazémy, ktoré vyjadrujú rovnaký obsah ako spisovné frazémy ale majú odlišné lexikálne obsadenie, napr. prišou k tomu ako Ročkár k čižmám (má podobný význam ako spisovná frazéma prísť k niečomu ako slepé kura k zrnu), hľadí ako Považajich prasťe (hľadieť ako teľa na nové vráta), - nárečové frazémy, ktoré nemajú náprotivok v spisovnej frazeológii, napr. prišol ji na zub, pripáľ si ako Labo f krčme, visobáž ju ako Šovan svoju Maru.

Otázka: Čo je nárečová frazeológia ?
Odpoveď: Nárečová frazeológia je oblasť nespisovnej frazeológie
Jerzy Popiełuszko

Večer 19. októbra 1984 sa vracal do Varšavy zo omše, ktorú slúžil v Bydgoszczi, keď jeho auto zastavili na ceste traja príslušníci zo 4. správy poľského ministerstva vnútra, ktorá sa zaoberala bojom s katolíckou cirkvou. Grzegorz Piotrowski, Waldemar Chmielewski a Leszek Pękala prezlečení za milicionárov duchovného zbili, spútali a vhodili do kufra ich Fiata 125p. Popiełuszkovmu vodičovi Waldemarovi Chrostowskému sa podarilo vyskočiť z milicionárskeho auta a utiecť. Vďaka nemu sa verejnosť o únose dozvedela. Kedy Popiełuszko zomrel, nie je známe. Pravdepodobne bol už mŕtvy, keď mu páchatelia priviazali k telu závažie, s ktorým ho potom vhodili do priehrady na rieke Visla u mesta Włocławek. Telo bolo nájdené 30. októbra 1984 v tak zúboženom stave, že ho rodina spoznala len podľa zvláštnych znamení.

Otázka: Kedy zomrel kňaz Jerzy Popiełuszko ?
Odpoveď: nie je známe