lukasjanek/skquad huggingface dataset:
Národný ústav certifikovaných meraní vzdelávania

Každý cyklus štúdie OECD PISA skúma všetky tri oblasti (gramotnosti), jednu ako hlavnú a dve ako doplnkové. Má tri etapy: pilotné testovanie (overovanie testovacích nástrojov a postupov na národnej úrovni), hlavný zber dát (testovanie vzorky škôl a žiakov v každej zo zúčastnených krajín) a zverejnenie výsledkov (medzinárodná a národné správy). Všetky získané informácie (výsledky) štúdie PISA sa analyzujú vzhľadom na okolnosti vzdelávania (zisťované dotazníkmi) a spracovávajú z pohľadu OECD (napr. výsledné priemery sa počítajú len z dát členských krajín OECD). Cieľom štúdie nie je hodnotiť výkony jednotlivých žiakov alebo škôl, ale sledovať výsledky vzdelávacích systémov zúčastnených krajín a ich zmeny v čase a prinášať námety na zlepšenie vzdelávacej politiky.

Otázka: Koľko oblastí skúma každý cyklus štúdie OECD PISA ?
Odpoveď: tri oblasti

Otázka: Čo je cieľom štúdie OECD PISA ?
Odpoveď: sledovať výsledky vzdelávacích systémov zúčastnených krajín a ich zmeny v čase a prinášať námety na zlepšenie vzdelávacej politiky

Otázka: Vzhľadom na čo sa analyzujú všetky získané informácie štúdie PISA ?
Odpoveď: vzhľadom na okolnosti vzdelávania (zisťované dotazníkmi)

Otázka: Aké tri etapy má každý cyklus štúdie OECD PISA ?
Odpoveď: pilotné testovanie (overovanie testovacích nástrojov a postupov na národnej úrovni), hlavný zber dát (testovanie vzorky škôl a žiakov v každej zo zúčastnených krajín) a zverejnenie výsledkov
Národný ústav certifikovaných meraní vzdelávania

Štúdia OECD PISA zisťuje výsledky vzdelávania z pohľadu požiadaviek trhu práce (t. j. funkčnú gramotnosť žiakov z hľadiska teórie celoživotného vzdelávania sa) a sústreďuje sa na žiakov v posledných rokoch povinnej školskej dochádzky. Štúdia PISA sa uskutočňuje od roku 2000 v trojročných cykloch. Hlavnou testovanou oblasťou prvého cyklu štúdie OECD PISA bola čitateľská gramotnosť. Poslednou z troch obmieňaných oblastí je prírodovedná gramotnosť, ktorá sa prvýkrát stala hlavnou skúmanou oblasťou v roku 2006.

Otázka: Aké výsledky vzdelávania z pohľadu požiadaviek trhu práce zisťuje štúdium OECD PISA ?
Odpoveď: (t. j. funkčnú gramotnosť žiakov z hľadiska teórie celoživotného vzdelávania sa)

Otázka: Na ktorý typ žiakov sa sústreďuje štúdium OECD PISA ?
Odpoveď: sústreďuje sa na žiakov v posledných rokoch povinnej školskej dochádzky.

Otázka: Od ktorého roku sa uskutočňuje štúdium PISA ?
Odpoveď: od roku 2000

Otázka: V koľko ročných cykloch sa uskutočňuje štúdium OECD PISA ?
Odpoveď: v trojročných cykloch.

Otázka: V ktorom roku sa stala prírodovedná gramotnosť prvýkrát hlavnou skúmanou oblasťou ?
Odpoveď: v roku 2006.
Národný ústav certifikovaných meraní vzdelávania

Cieľom štúdie IEA PIRLS je monitorovanie úrovne čitateľskej gramotnosti žiakov 4. ročníka základných škôl. Predpokladá sa, že žiaci v tomto období už zvládli techniku čítania a začínajú využívať čítanie na svoje ďalšie vzdelávanie. Vzhľadom na to, štúdia PIRLS skúma viaceré úrovne porozumenia textov rozličného typu. Popri monitorovaní žiackych výkonov v čitateľskej gramotnosti, štúdia PIRLS venuje značnú pozornosť aj čitateľským návykom a postojom žiakov a aj podmienkam ich domáceho a školského prostredia. Na zozbieranie týchto údajov slúžia 4 druhy dotazníkov: dotazník pre žiaka, dotazník pre rodičov, dotazník pre učiteľa a dotazník pre školu (určený riaditeľovi školy). Štúdia IEA PIRLS sa uskutočňuje v 5 ročných cykloch a Slovenská republika sa jej zúčastňuje od roku 2001.

Otázka: Čo je cieľom štúdie IEA PIRLS ?
Odpoveď: je monitorovanie úrovne čitateľskej gramotnosti žiakov 4. ročníka základných škôl.

Otázka: Okrem monitorovania žiackych výkonov v čitateľskej gramotnosti , čomu sa ešte venuje PIRLS ?
Odpoveď: venuje značnú pozornosť aj čitateľským návykom a postojom žiakov a aj podmienkam ich domáceho a školského prostredia.

Otázka: V koľko ročných cykloch sa uskutočňuje štúdia IEA PIRLS ?
Odpoveď: sa uskutočňuje v 5 ročných cykloch

Otázka: Od ktorého roku sa Slovenská republika zúčastňuje štúdia IEA PIRLS ?
Odpoveď: od roku 2001
Národný ústav certifikovaných meraní vzdelávania

IEA TIMSS sa zameriava na zisťovanie vedomostí a zručností z matematiky a prírodných vied žiakov 4. ročníka ZŠ (populácia 1) a 8. ročníka ZŠ alebo 4. ročníka OGY (populácia 2) a od roku 1995 sa uskutočňuje pravidelne v štvorročných cykloch aj na Slovensku. TIMSS sleduje výsledky vzdelávania vo vzťahu k predpísanému obsahu vzdelávania a popri monitorovaní žiackych výkonov venuje pozornosť aj postojom žiakov a aj podmienkam ich domáceho a školského prostredia. Na zozbieranie týchto údajov slúžia 3 druhy dotazníkov: dotazník pre žiaka, dotazník pre učiteľa a dotazník pre školu (určený riaditeľovi školy).
V rokoch 1995, 1999 a 2003 sa na Slovensku testovania zúčastnili žiaci 8. ročníka základnej školy a 4. ročníka osemročných gymnázií (populácia 2). Od roku 2007 testujeme žiakov 4. ročníka základných škôl (populáciu 1).

Otázka: Od ktorého roku sa uskutočňuje zisťovanie vedomostí a zručností z matematiky a prírodných vied v pravidelných štvorročných cykloch na Slovenku ?
Odpoveď: od roku 1995

Otázka: Čomu sa ešte IEA TIMSS okrem sledovania výsledkov vzdelávania a monitorovaní žiackych výkonov venuje ?
Odpoveď: venuje pozornosť aj postojom žiakov a aj podmienkam ich domáceho a školského prostredia.

Otázka: Aké tri druhy dotazníkov slúžia na zozbieranie údajov o podmienkach domáceho a školského prostredia ?
Odpoveď: dotazník pre žiaka, dotazník pre učiteľa a dotazník pre školu (určený riaditeľovi školy).

Otázka: Od ktorého roku IEA TIMSS testuje aj žiakov 4.ročníka základných škôl ?
Odpoveď: Od roku 2007

Otázka: Na čo sa zameriava IEA TIMSS ?
Odpoveď: na zisťovanie vedomostí a zručností z matematiky a prírodných vied žiakov 4. ročníka ZŠ (populácia 1) a 8. ročníka ZŠ alebo 4. ročníka OGY (populácia 2)
Národný ústav certifikovaných meraní vzdelávania

Štúdia skúma tak národný ako aj regionálny kontext (EÚ) a zbiera informácie o špecifikách občianskeho vzdelávania a občianskej výchovy (politických, kultúrnych a výchovných súvislostiach v každej účastníckej krajine). Sleduje aj vyučovacie postupy v triede, riadenie školy, školskú klímu a iné faktory, ktoré majú vzťah k vedomostiam a postojom žiakov v oblasti občianskej výchovy a občianstva.
Slovenská republika sa štúdie ICCS 2009 zúčastnila vďaka podpore Európskej komisie (grant EACEA na úhradu časti účastníckeho poplatku).

Otázka: Vďaka koho podpore sa Slovenská republika mohla zúčastniť štúdie ICCS 2009 ?
Odpoveď: vďaka podpore Európskej komisie (grant EACEA na úhradu časti účastníckeho poplatku).

Otázka: Ktorej štúdie sa Slovenská republika zúčastnila ?
Odpoveď: štúdie ICCS 2009

Otázka: Aký kontext skúma štúdia ICCS 2009 ?
Odpoveď: národný ako aj regionálny kontext (EÚ)

Otázka: O čom zbiera informácie štúdia ICCS 2009 ?
Odpoveď: o špecifikách občianskeho vzdelávania a občianskej výchovy

Otázka: Čo všetko sleduje štúdia ICCS 2009 ?
Odpoveď: vyučovacie postupy v triede, riadenie školy, školskú klímu a iné faktory, ktoré majú vzťah k vedomostiam a postojom žiakov v oblasti občianskej výchovy a občianstva.
Tahalrá


Tahalrá (po francúzsky Tahalra) je vulkanické pole, pozostávajúce z viac ako stovky menších troskovýcj kužeľov a maarov prevažne bazaltového zloženia, nachádzajúce sa v južnej časti Alžírska na plocha približne 1 800 km². Pole bolo aktívne od miocénu až po začiatok holocénu a leží na prekambrických metamorfitoch a plutonitoch Tuaregského štítu. Staršie, pliocénne vulkanity poľa Tahalrá majú ryolitovo-trachytické zloženie, mladšie pleistocénne a holocénne produkty sú viac bázické (bazanity a bazalty). Najmladšími členmi poľa je skupina 20 maarov a troskových kužeľov, nachádzajúca sa na jeho severnom okraji.

Otázka: Čo je Tahalrá ?
Odpoveď: Tahalrá (po francúzsky Tahalra) je vulkanické pole, pozostávajúce z viac ako stovky menších troskovýcj kužeľov a maarov prevažne bazaltového zloženia, nachádzajúce sa v južnej časti Alžírska
Loft (byt)

Po druhej svetovej vojne začali v New Yorku, Londýne či Paríži a daľších veľkých mestách krachovať menšie firmy, ktoré tu fungovali v 19. storočí. V päťdesiatych rokoch minulého storočia sa do opustených budov na Manhattane nasťahovali chudobní bohémski umelci. Hlavnou príčinou vzniku loftového bývania bolo nízke alebo žiadne nájomné, čo umelcom dovoľovalo zriadiť si tam svoje ateliéry alebo umelecké galérie. Do tých sa pomocou nákladných výťahov, ktoré boli v takýchto objektoch samozrejmosťou, mohli do bytu dostať hoci aj na motorke.

Otázka: Čo bolo hlavnou príčinou vzniku loftového bývania ?
Odpoveď: nízke alebo žiadne nájomné
Nižná Pisaná

V rokoch 1934 – 1935 v škole učil Vasiľ Pichanič, absolvent Gréckokatolíckeho ruského učiteľského seminára v Prešove. Neskôr odišiel na Podkarpatskú Rus, učil v obci Dovhe, odkiaľ odišiel na front a pod mestom Voronež údajne padol. Po vojne bol vyhlásený za nezvestného. Potom v obci učili učitelia Kuzmiak a Mamrilla. Do roku 1945 škola mala názov gréckokatolícka ľudová škola. V čase druhej svetovej vojny, počas frontových bojov škola neexistovala, lebo obyvateľstvo obce bolo evakuované. Po oslobodení sa zmenil aj jej názov na Štátna ruská ľudová škola.

Otázka: Kto bol učiteľom v Nižnej Pisanej v rokoch 1934 - 1935 ?
Odpoveď: Vasiľ Pichanič, absolvent Gréckokatolíckeho ruského učiteľského seminára v Prešove

Otázka: Kto učil v obci Nižná Pisaná po Pichaničovi ?
Odpoveď: Potom v obci učili učitelia Kuzmiak a Mamrilla

Otázka: Ako sa volala škola v Nižnej Pisanej do roku 1945 ?
Odpoveď: Do roku 1945 škola mala názov gréckokatolícka ľudová škola

Otázka: Ako sa zmenil názov školy v Nižnej Pisanej po oslodobení ?
Odpoveď: Po oslobodení sa zmenil aj jej názov na Štátna ruská ľudová škola
Nižná Pisaná

Nižná Pisaná je známa zručnosťou žien v maľovaní a zdobení veľkonočných kraslíc. Táto činnosť sa dedí z generácie na generáciu. Známou a vychýrenou v tomto ľudovom remesle je napr. Irena Čverčková, ktorej maľované kraslice putovali na viaceré výstavy ľudovej umeleckej tvorivosti, nielen na Slovensku, ale dostali sa aj do zahraničia. V rokoch 1994 – 1997 v obci sa konali okresné súťaže v maľovaní kraslíc, pod názvom O najkrajšie kraslice. Na týchto súťažiach sa preslávili Irena Čverčková, Marián Čverčko, Iveta Štefanisková – Ligenzová, Mariána Vachnová, Tatiana Čverčková, Darina Olijárová a Irena Kopčíková.

Otázka: Čím je známa Nižná Pisaná ?
Odpoveď: Nižná Pisaná je známa zručnosťou žien v maľovaní a zdobení veľkonočných kraslíc

Otázka: Ako sa volá najznámejšia maliarka kraslíc v Nižnej Pisanej ?
Odpoveď: Irena Čverčková

Otázka: V ktorých rokoch sa v Nižnej Pisanej konali okresné súťaže v maľovaní kraslíc ?
Odpoveď: V rokoch 1994 – 1997
Nižná Pisaná

Prvé osídlenie územia obce sa začalo v rokoch 1573 – 1598. Patrila panstvu Makovica. Prvá písomná zmienka o vzniku obci je z roku 1600, keď sa uvádza pod maďarským názvom Also Pisana. Vtedy bola novou dedinou na panstve. V roku 1773 je už Nižná Pisaná. Prví obyvatelia si tu postavili obydlia a začali pripravovať pozemky na polia a lúky, preto ešte neboli povinní platiť daň kráľovi. V písomnostiach, najmä urbároch zo 17. storočia sa uvádza, že toto územie osídľovali Rutheni, teda Rusíni. Sídlisko vybudovali osídlenci so šoltýsom podľa zákupného práva. Neskôr bolo povinnosťou šoltýsov dozerať, aby roľníci- osídlenci riadne platili ročnú daň a odovzdali naturálie zemepánom. Podľa údajov z roku 1600 bolo v obci 5 domov roľníkov a jeden šoltýsky dom.

Otázka: Aký je maďarský názov obce Nižná Pisaná ?
Odpoveď: Also Pisana

Otázka: Kto osídľoval územie Nižnej Písanej v 17 . storočí ?
Odpoveď: Rutheni, teda Rusíni

Otázka: V ktorých rokoch začalo prvé osídľovanie obce Nižná Písaná ?
Odpoveď: Prvé osídlenie územia obce sa začalo v rokoch 1573 – 1598.
Tilda Swintonová

Navštevovala tri školy: Queen's Gate School v Londýne, West Heath Girls 'School, a tiež Fettes College. West Heath bola drahá internátna škola, kde bola spolužiačkou a kamarátkou Lady Diany Spencerovej. Swintonová v dospelosti vystupovala proti internátnym školám a uviedla, že West Heath je „veľmi osamelé a izolačné prostredie“ a že si myslí, že internátne školy sú veľmi krutým prostredím, v ktorom vyrastajú deti, a že nemá pocit, že by z nich mali prospech. Jej zástankyňou myšlienky, že deti potrebujú lásku a svojich rodičov a tí im túto lásku dokážu poskytnúť. Tiež sa dobrovoľne zúčastnila dobročinnej charity s názvom Project Trust v Keni.

Otázka: Aký mala názor Swintontonová na internátne školy ?
Odpoveď: veľmi osamelé a izolačné prostredie

Otázka: Koľko škôl navštevovala Tilda Swintonová ?
Odpoveď: tri

Otázka: Ako sa volali školy , ktoré navštevovala Tilda Swintonová ?
Odpoveď: Queen's Gate School v Londýne, West Heath Girls 'School, a tiež Fettes College

Otázka: Akej charity sa zúčastnia Tilda Swintonová ?
Odpoveď: dobročinnej charity s názvom Project Trust v Keni
Tilda Swintonová

Swintonová sa narodila 5. novembra 1960 v Londýne, ako dcéra Judith Balfourovej a sira John Swintona. Má troch bratov. Jej otec bol od roku 1989 do roku 2000 hlavným generálom v britskej armáde a od roku 1989 do roku 2000 bol poručíkom z Berwickshire. Jej pradedkom z otcovej strany, bol škótsky politik Herald George Swinton a jej pradedkom z maminej strany bol škótsky botanik John Hutton Balfour. Rodina Swintonových je starodávna anglicko-škótska rodina, ktorej pôvod je možné sledovať až do stredoveku. Swintonová o sebe nejeden krát prehlásila že sa považuje za Škótku.

Otázka: Kedy sa narodila Tilda Swintonová ?
Odpoveď: 5. novembra 1960

Otázka: Ako sa volal pradedko Tildy Swintonovej z otcovej strany ?
Odpoveď: škótsky politik Herald George Swinton

Otázka: Kde sa narodila Tilda Swintonová ?
Odpoveď: Londýne

Otázka: Ako sa volal prededko Tildy Swintonovej z matkinej strany ?
Odpoveď: John Hutton Balfour
Neoliberalizmus (voľný trh)

Neoliberalizmus je voľné (v ekonomickej vede ironické až hanlivé) označenie ideológie, ktorá sa rozšírila v 70. rokoch 20. storočia v ekonómii a (hospodárskej) politike, a ktorá je založená na jednoduchých axiómach, že trh (súkromný sektor) vždy funguje dobre a štát vždy funguje zle. Z týchto axiómov (s ktorými by mimochodom nesúhlasili klasickí či neoklasickí liberáli) vyplývajú pre politiku nasledujúce odporúčania: treba minimalizovať štát, sprivatizovať verejné podniky, odstrániť verejný deficit, zakázať fiškálnu a monetárnu politiku, zabezpečiť nezávislosť centrálnych bánk od vôle občanov, zrušiť obchodné bariéry, zredukovať či zrušiť tzv. štát blahobytu a zvýšiť pružnosť zamestnanosti. Žiadne z vyššie uvedených odporúčaní pre politiku nevyplýva z vedeckého výskumu a neoliberalizmus zastávajú najmä politici (vrátane časti ľavice), byrokrati, obchodníci, bankári a novinári.

Otázka: Aké odporúčania vyplývajú z myšlienok neoliberalizmu pre politiku ?
Odpoveď: treba minimalizovať štát, sprivatizovať verejné podniky, odstrániť verejný deficit, zakázať fiškálnu a monetárnu politiku, zabezpečiť nezávislosť centrálnych bánk od vôle občanov, zrušiť obchodné bariéry, zredukovať či zrušiť tzv. štát blahobytu a zvýšiť pružnosť zamestnanosti.

Otázka: Kto sú hlavní zástancovia neoliberalizmu ?
Odpoveď: najmä politici (vrátane časti ľavice), byrokrati, obchodníci, bankári a novinári.

Otázka: Čo je neoliberalizmus ?
Odpoveď: Neoliberalizmus je voľné (v ekonomickej vede ironické až hanlivé) označenie ideológie, ktorá sa rozšírila v 70. rokoch 20. storočia v ekonómii a (hospodárskej) politike, a ktorá je založená na jednoduchých axiómach, že trh (súkromný sektor) vždy funguje dobre a štát vždy funguje zle.

Otázka: Na čom je založený neoliberalizmus ?
Odpoveď: na jednoduchých axiómach, že trh (súkromný sektor) vždy funguje dobre a štát vždy funguje zle
Devínsky hrad

Príchodom Báthoryovcov nastal na hrade čulý stavebný ruch a dnešný vzhľad hradu (najmä jeho strednej časti) je výsledkom prestavby práve počas ich panstva. Tí vybudovali na strednom hrade nové palácové krídlo ozdobené oblúčikovou atikou a arkierom (jeho vzhľad dnes dokladá časť zakonzervovaného muriva) a v duchu vtedajšej módy upravili hradné budovy v renesančnom štýle. Ďalej zdokonaľovali aj hradné opevnenie, najmä v juhozápadných a juhovýchodných častiach hradného brala. Z tohto obdobia pochádza aj známa malá polygonálna bašta zvaná Mníška, jediný pozostatok niekoľkých strážnych vežičiek na južnom úbočí, opravdená viacerými povesťami.

Otázka: Príchodom akých bratov nastal na Devínskom hrade stavebný ruch ?  
Odpoveď: Príchodom Báthoryovcov

Otázka: V akých častiach Devínskeho hradu zdokonaľovali hradné opevnenia ?
Odpoveď: najmä v juhozápadných a juhovýchodných častiach hradného brala

Otázka: Čo pochádza z obdobia Báthoryovcov ?
Odpoveď: . Z tohto obdobia pochádza aj známa malá polygonálna bašta zvaná Mníška
Devínsky hrad

Poslednými vlastníkmi devínskeho panstva boli Pálfiovci, ktorí ho, spolu s inými majetkami v Prešporku a okolí, získali v roku 1635. Prvým majiteľom sa stal Pavol (IV.), tretí syn slávneho „turkobijcu“ Mikuláša Pálfiho. Po Pavlovej smrti 26. januára 1653 prešlo panstvo na jeho manželku Františku Khuen de Belassy.

Ďalším vlastníkom hradu bol Pavlov starší syn Ján (III.) Anton (1642 – 1694). Bol dvakrát ženatý, no ani z jedného sobáša nevzišiel právoplatný dedič. Jeho prvá manželka Anna Terézia bola pravnučkou Alžbety Báthoryovej. Ako pohrobok z druhého manželstva sa mu narodila dcéra Mária Barbora, a keďže sa majetok dedil len po mužskej línii, jeho dedičom sa stal mladší brat Ján (IV.) Adam Karol (1645 – 1694). Po smrti Jána Karola, 3. septembra 1694, sa panstvo dostalo do držby jeho staršieho syna Mikuláša (VI.) Jozefa (1671 – 1706). Pretože menal potomkov (jeho jediný syn zomrel v detskom veku) bol posledným mužským potomkom tejto vetvy pálfiovského rodu.

Otázka: Kto bol posledným vlastníkom devínskeho panstva ?
Odpoveď: Pálfiovci

Otázka: Kto bol prvým majiteľom devínskeho panstva ?
Odpoveď: Pavol (IV.)

Otázka: Ako sa volala prvá manželka vlastníka Devínskeho hradu Jana III . ?
Odpoveď: Anna Terézia

Otázka: V akom veku zomrel syn Mikuláša VI . ?
Odpoveď: v detskom veku

Otázka: V ktorých rokoch vládol na devínskom panstve Mikuláš VI . Jozef ?
Odpoveď: (1671 – 1706
Devínsky hrad

Devínsky hrad sa vypína na masívnom brale, ktoré z južnej strany okrem Dunaja chránili močiare, zo západu rieka Morava a zo severu masív Devínskej Kobyly. Samotný hrad bol zo strategického hľadiska prirodzenou ochranou Devínskej brány, geografického vstupného priestoru do Karpatskej kotliny. Široký tok Dunaja udával smer dôležitej kontinentálnej obchodnej ceste medzi západom a východom, tzv. Podunajskej, ktorá tu pretínala známu Jantárovú cestu, vedúcu od Stredomoria k Baltu. Je teda prirodzené, že výhodná poloha priam predurčovala toto miesto na stret dvoch európskych kultúr – východnej a západnej. Tieto danosti spolu s vhodnými prírodnými podmienkami na život človeka – vodné toky bohaté na ryby, dostatok lovnej zveri v okolitých lesoch – podmieňovali trvalé osídlenie tohto územia od 5. tisícročia pred Kr. až prakticky do 19. storočia.

Otázka: Ako je strategicky umiestnený Devínsky hrad ?
Odpoveď: . Samotný hrad bol zo strategického hľadiska prirodzenou ochranou Devínskej brány, geografického vstupného priestoru do Karpatskej kotliny

Otázka: Čo podmieňovalo v minulosti osídľovanie územia v okolí Devínskeho hradu ?
Odpoveď: výhodná poloha priam predurčovala toto miesto na stret dvoch európskych kultúr – východnej a západnej. Tieto danosti spolu s vhodnými prírodnými podmienkami na život človeka – vodné toky bohaté na ryby, dostatok lovnej zveri v okolitých lesoch
Devínsky hrad

Začiatkom 3. storočia pred Kr. sa zo severozápadných oblastí Európy presúvali do podunajskej oblasti Kelti. Postupne sa ťažisko ich expanzie presunulo do Podunajska, kde tradičná forma ich kultúry dosiahla vrchol. Kelti boli nielen úspešní bojovníci, ale aj zruční remeselníci. Na naše územie priniesli svojbytnú kultúru, ktorá do značnej miery ovlyvnila ďalší vývoj v tejto oblasti. V priestore dnešnej Bratislavy si na prelome 2. a 1. storočia pred Kr. vybudovali jedno z dôležitých centier hospodárskeho a spoločenského života, opevnené sídlisko mestského typu – oppidum. Od začiatku posledného storočia pred Kristom existovalo významné osídlenie vo forme osady na devínskej hradnej vyvýšenine a ďalšie osídlenie na území dnešnej obce. Nálezy z tejto epochy sú doložené takmer z celej plochy hradiska. Sídliskové a hospodárske objekty sa koncentrovali na južnom, terasovite upravenom svahu a v priestoroch dolného hradiska. Archeologické výskumy na Devíne bez výhrad potvrdzujú, že v tunajšej oblasti bola značná koncentrácia keltského osídlenia; podľa všetkého malo tunajšie hradisko priamu súvislosť s hradiskom na neďalekom, južnejšie ležiacom kopci Braunsberg pri dnešnom dolnorakúskom Hainburgu. Braunsberské a devínske hradisko spolu s oppidom v Bratislave tvorili trojuholník významných centier tohto obdobia v priestore Devínskej brány.

Otázka: Čo priniesli Kelti na naše územie ?
Odpoveď: priniesli svojbytnú kultúru, ktorá do značnej miery ovlyvnila ďalší vývoj v tejto oblasti. V priestore dnešnej Bratislavy si na prelome 2. a 1. storočia pred Kr. vybudovali jedno z dôležitých centier hospodárskeho a spoločenského života, opevnené sídlisko mestského typu – oppidum

Otázka: Kedy sa Kelti presúvali zo severozápadných oblastí Európy do podunajskej oblasti ?
Odpoveď: Začiatkom 3. storočia pred Kr.
Devínsky hrad

Ako pohraničná pevnosť bol hrad majetkom uhorskej koruny. Po vymretí Arpádovcov v roku 1301 patrilo západné pohraničie Uhorska rakúskemu vojvodovi Rudolfovi Habsburskému. Devín i niekoľko pohraničných hradov s obcami boli majetkom Otta z Tallesrunnu, ktorý sa ho v roku 1322 dobrovoľne vzdal v prospech uhorskej koruny. Z obdobia vlády Karola Róberta I. z Anjou pochádza aj záznam z roku 1340 s menom kastelána hradu Filipa: „magister Philippus, vicecomes et castellanus Posoniensis et castri Diven“.

Otázka: Kedy vymrel rod Arpádovcov na našom území ?
Odpoveď: v roku 1301
Devínsky hrad

Grófi z Jura a Pezinka ďalej zveľaďovali hradobný obranný systém. Koncom 15. storočia postavili tzv. severnú bránu, ktorou sa na hrad vstupovalo od obce. Pri bráne bol výskumom odkrytý dvojinteriérový objekt z 15. storočia, ktorého poloha ako aj architektúra svedčí o využití hradnou strážou. V juhovýchodnej časti dolného hradu postavili novú bránu, ktorá je prvou architektúrou na hrade zaraďovanou do obdobia renesancie.

Prelomovým rokom sa stal rok 1526. Po osudnej bitke pri Moháči sa hradu nakrátko zmocnil Ján Zápoľský. V nasledujúcom roku hrad dobylo cisárske vojsko a cisár a uhorský kráľ Ferdinand I. Habsburský za vernosť habsburskému dvoru daroval hrad Štefanovi (III.) Báthorymu (Štefan o. i. pomohol Ferdinandovi I. získať uhorskú korunu), uhorskému palatínovi. Na nasledujúcich takmer osemdesiat rokov sa hrad dostal do držby jedného z najvýznamnejších uhorských rodov, ktorého predkovia prišli v 11. storočí do Uhorska. Svoje meno získali po tom, ako sa v roku 1279 usadili v lokalite Bátor (dnešné Nyírbátor) v severovýchodnom Maďarsku. V 14. storočí sa rod rozdelil na dve vetvy – ečedskú a šomjósku. Palatín Štefan Báthory pochádzal z ečedskej vetvy

Otázka: Kto sa zmocnil Devínskeho hradu po bitke pri Moháči ?
Odpoveď: Ján Zápoľský
Devínsky hrad

Štefan Báthory vlastnil hrad iba tri roky, pretože v roku 1530 na hrade zomrel. Vzhľadom na to, že nezanechal mužského potomka, prešlo devínske panstvo na jeho brata Andreja (II.). Ten sa vyznamenal v moháčskej bitke a v roku 1527 ho kráľ Ferdinand vymenoval za hlavného taverníka. Po jeho smrti v roku 1534 sa majiteľom stal jeho syn Andrej (III.). Ani z jedného z dvoch manželstiev nemal potomka a tak po jeho smrti, 4. októbra 1566, sa majiteľkou stala jeho druhá manželka Katarína Mindszenty. V roku 1570 prevzal z jej rúk panstvo brat jej manžela Mikuláš (II.). Mikuláš mal významné postavenie v kráľovstve; o. i. bol prítomný korunovácie Maximiliána II. v septembri 1563 v prešporskom Dóme svätého Martina.

Otázka: Ktorý majiteľ   Devínskeho hradu na ňom zomrel v roku 1530 ?
Odpoveď: Štefan Báthory
Devínsky hrad

Devín od nepamäti symbolizoval slovanskú minulosť a národnú hrdosť Slovákov. V literárnom diele Jána Kollára a Jána Hollého ožívali myšlienky národného uvedomovania sa. Podľa nich bol Devín symbolickým začiatkom našej krajiny a spájal v sebe tradície Veľkej Moravy a cyrilo-metodskej misie. Hrad sa začal chápať ako hlavné sídlo Veľkej Moravy a Slovenska. „Kult“ Devína vyvrcholil v pamätnom výlete štúrovcov na Devín 24. apríla 1836. Tu Štúr a jeho družina na „hroboch dávnej slávy“ prisahali vernosť národu a jeho túžbam.

Otázka: Čo symbolizuje Devínsky hrad ?
Odpoveď: slovanskú minulosť a národnú hrdosť Slovákov

Otázka: Čo bol Devín podľa Jána Kollára a Jána Hollého ?
Odpoveď: symbolickým začiatkom našej krajiny

Otázka: Čím sa chápal Devínsky hrad ?
Odpoveď: hlavné sídlo Veľkej Moravy a Slovenska

Otázka: Kedy vyšli štúrovci na Devínsky hrad ?
Odpoveď: 24. apríla 1836

Otázka: Čo prisahali štúrovci na Devínskom hrade ?
Odpoveď: vernosť národu a jeho túžbam
Devínsky hrad

V snahe demonštrovať maďarskú dominantnosť dala uhorská vláda v roku 1896 pri príležitosti tisícročného trvania uhorského štátu postaviť na skalnom brale horného hradu monumentálny pomník arpádovského bojovníka. Zďaleka viditeľný pomník mal vzhľad pylónu. Základ tvoril osemuholníkový podstavec s priemerom 6,5 metra, na ktorom vztýčili stĺp zakončený korintskou hlavicou. Na hlavici stála 3,5 metra vysoká pieskovcová socha bojovníka, ktorá sa ľavou rukou opierala o štít s reliéfnym vyobrazením uhorského znaku a v pravej držala voľne spustený meč. Ako symbol maďarstva mal pamätník pripomínať mocenský nástup Maďarov po páde Veľkej Moravy. Dvadsaťdva metrov vysoký monument bol dielom maďarského staviteľa Gyulu Berczika (1853 – 1933) a sochára Gyulu Jankovitsa (1865 – 1932). Celé dielo zrealizoval známy bratislavský staviteľ Alexander Feigler. Pomníku odhalenému 18. októbra 1896 padla za obeť značná časť zvyškov horného hradu. Takmer štvrťstoročie tvoril pomník dominantu hradného brala. Tri roky po skončení prvej svetovej vojny, 21. januára 1921, bol vyhodený do vzduchu počas konšpiračnej akcie česko-slovenských legionárov.

Otázka: Čo dala postaviť uhorská vláda na Devínskom hrade ?
Odpoveď: monumentálny pomník arpádovského bojovníka

Otázka: Kedy bol postavený pomník arpádovského bojovníka na Devínskom hrade ?
Odpoveď: 1896

Otázka: Ako vyzeral pomník arpádovského bojovníka na Devínskom hrade ?
Odpoveď: mal vzhľad pylónu

Otázka: Koho dielom bol pomník arpádovského bojovníka na Devínskom hrade ?
Odpoveď: maďarského staviteľa Gyulu Berczika

Otázka: Kedy žil Gyula Berczika ?
Odpoveď: 1853 – 1933
Devínsky hrad

Devínsky hrad so svojou strategickou polohou a pohnutou históriou sa zákonite dostal do centra pozornosti ako dôležitá lokalita archeologického bádania. Úsilie doložiť historické fakty archeologickými dôkazmi sa datuje už od začiatku 20. storočia. Za prvého bádateľa v tejto oblasti sa považuje Josef Zavadil (1855 – 1936). Ako vyštudovaný filológ so záujmom o históriu skúmal nielen pravek širokého okolia Devínskej brány, ale svojou iniciatívou stál za vznikom spolku Devín, zameraného na ochranu devínskeho hradiska. Bol členom viacerých historických spolkov. Svoje poznatky publikoval v roku 1912 v monografii Velehrady Děvín a Nitra.

Otázka: Prečo sa Devínsky hrad dostal do povedomia archeologického bádania ?
Odpoveď: svojou strategickou polohou a pohnutou históriou

Otázka: Odkedy sa datuje úsilie doložiť historické fakty archeologickými dôkazmi ?
Odpoveď: od začiatku 20. storočia

Otázka: Kto sa považuje za prvého bádateľa na Devínskom hrade ?
Odpoveď: Josef Zavadil

Otázka: Čo vykonával Josef Zavadil na Devínskom hrade ?
Odpoveď: skúmal nielen pravek širokého okolia Devínskej brány

Otázka: Kedy žil Jozef Zavadil ?
Odpoveď: 1855 – 1936
Devínsky hrad

Už v nasledujúcom roku archeologický výskum na devínskom hradnom brale realizoval moravský bádateľ I. L. Červinka (1869 – 1952). Výskumom hradiska získal materiál z ranej doby bronzovej a objavil zvyšky obydlí z laténskej doby. V juhovýchodnej časti hradného návršia skúmal tzv. akropolu, kde odkryl základy kruhovej stavby, radový cintorín a základy budovy obdĺžnikového pôdorysu, ktorú pokladal za ruiny staroslovanského paláca. Svoje poznatky zverejnil v niekoľkých odborných prácach, napr. Děvín a Velehrad (1912) či vo svojom najvýznamnejšom diele Slované na Moravě a říše Velkomoravská (1928).

Otázka: Kde svoje poznatky zverejnil I. L. Červinka ?
Odpoveď: v niekoľkých odborných prácach, napr. Děvín a Velehrad (1912) či vo svojom najvýznamnejšom diele Slované na Moravě a říše Velkomoravská (1928)

Otázka: Kto realizoval archeologický výskum na Devínskom hrade ?
Odpoveď: I. L. Červinka

Otázka: Kedy žil I. L. Červinka ?
Odpoveď: 1869 – 1952

Otázka: Čo objavil I. L. Červinka na Devínskom hrade ?
Odpoveď: materiál z ranej doby bronzovej a objavil zvyšky obydlí z laténskej doby

Otázka: Čo skúmal I. L. Červinka v juhovýchodnej časti hradného návršia ?
Odpoveď: skúmal tzv. akropolu
Devínsky hrad

Prvým impulzom bolo na jar v roku 1950 zvolanie odbornej komisie Štátnym archeologickým ústavom v Martine, ktorá mala preskúmať možnosti obnovenia archeologických výskumov na Devíne s prihliadnutím na predvojnové výsledky, ako aj na poznatky získané z najnovších výskumov slovanských hradísk v Čechách a na Morave. Ústav sa vzápätí podieľal na financovaní terénnych prác, ktoré v júni 1950 na Devíne začali. Odborné vedenie na výskumoch mal akademik Ján Dekan. Výskumy vykonávané v niekoľkých etepách trvali okolo päťdesiat rokov, čím zaradili Devín v rámci Slovenska k najdlhšie skúmaným lokalitám.

Otázka: Kto viedol výskum na Devíne v roku 1950 ?
Odpoveď: akademik Ján Dekan

Otázka: Kedy bola zvolaná odborná komisia Štátneho archeologického ústavu v Martine ?
Odpoveď: roku 1950

Otázka: Na čom sa podieľal ústav Štátnej archeológie na Devíne ?
Odpoveď: na financovaní terénnych prác

Otázka: Kedy na Devíne začali teréne práce ?
Odpoveď: v júni 1950

Otázka: Čo mala preskúmať odborná komisia Štátneho archeologického ústavu v Martine
Odpoveď: možnosti obnovenia archeologických výskumov na Devíne
Devínsky hrad

Návštevnícky najzaujímavejšia časť pri prehliadke hradu je stredný hrad. Jeho dominantou sú zakonzervované murivá renesančných palácov Báthoryovcov a Garayovcov. Okrem toho sú tu odkryté základy rímskej stavby, objavené počas archeologického výskumu v 30-tych rokoch 20. storočia ako aj zvyšky obytných a hospodárskych priestorov. Rozsiahlemu priestranstvu stredného hradu dominuje šesťdesiat metrov hlboká hradná studňa v jeho severozápadnej časti. Jej horná časť je vybudovaná zo pieskovcových kvádrov, stred je vytesaný do skaly, dolná časť je spevnená podobne ako horná.

Otázka: Aká je dominanta stredného hradu na Devínskom hrade ?
Odpoveď: zakonzervované murivá renesančných palácov Báthoryovcov a Garayovcov

Otázka: Čo dominuje strednému hradu na Devínskom hrade ?
Odpoveď: šesťdesiat metrov hlboká hradná studňa v jeho severozápadnej časti

Otázka: Z čoho je vybudovaná studňa v strednom hrade Devínskeho hradu ?
Odpoveď: Jej horná časť je vybudovaná zo pieskovcových kvádrov, stred je vytesaný do skaly, dolná časť je spevnená podobne ako horná

Otázka: Čo je odkryté v strednom hrade Devínskeho hradu ?
Odpoveď: základy rímskej stavby, objavené počas archeologického výskumu v 30-tych rokoch 20. storočia ako aj zvyšky obytných a hospodárskych priestorov

Otázka: Aká je najzaujímavejšia časť pri prehliadke Devínskeho hradu ?
Odpoveď: stredný hrad
Devínsky hrad

Už vo veľkomoravských časoch dochádzalo pod múrmi hradiska k bojovej konfrontácii medzi slovanskými a franskými vojskami. K dvom najvýznamnejším udalostiam prišlo v rokoch 855 a 864. Predchádzal im vývoj udalostí po nástupe kniežaťa Rastislava k moci. Keď v roku 846 východofranský kráľ Ľudovít Nemec dosadil na veľmoravský kniežací stolec Rastislava, predpokladal jeho lojálnosť k ríši. Spočiatku Rastislav tento predpoklad spĺňal. Časom však jeho vernosť dostávala trhliny. Prvým náznakom odporu bolo v roku 850 Rastislavovo otvorené vystúpenie proti franskej expanzii. V nasledujúcich rokoch začal Rastislav podnikať z Devína (od roku 858 uprednostňoval toto opevnené hradisko pred svojím hlavným kniežacím sídlom v Mikulčiciach) výbojné vpády po celej dĺžke dunajskej hranice. Túžba „skrotiť“ odbojné knieža viedla Ľudovíta k zorganizovaniu vojenskej výpravy. Podľa správy z roku 855 vytiahol s vojskom proti kniežaťu Rastislavovi, ktorý sa zdžiaval vo svojom hrade (podľa iných prameňov touto pevnosťou boli Mikulčice). Rozhodnutie Ľudovíta Nemca nedobýjať Rastislavovu pevnosť malo hrozné následky pre okolie. Ak totiž nemohol zničiť centrum, vyplienil aspoň jeho zázemie, aby spôsobil čo najväčšie materiálne škody. Vo Fuldských análoch o tom nachádzame zmienku: „Jeho vojsku sa napriek tomu podarilo spustošiť veľkú časť ich krajiny plienením a požiarmi a vyhubiť aj nemalé množstvo nepriateľov túžiacich napadnúť kráľovský tábor“. Rastislav sa neuzavrel za hradby, ale aktívne podnikal protiútoky, napádal ustupujúce vojsko a vyplienil pohraničné kraje za Dunajom.

Otázka: Ako vystupoval Rastislav proti Východofranskej ríši ?
Odpoveď: otvorené vystúpenie proti franskej expanzii

Otázka: Kto bojoval vo veľkomoravských časoch pod hradbami Devínskeho hradu ?
Odpoveď: slovanskými a franskými vojskami

Otázka: Kedy dosadil kráľ Ľudovít Nemec na veľkomoravský kniežací stolec Rastislava ?
Odpoveď: v roku 846

Otázka: Kto bol Ľudovít Nemec ?
Odpoveď: východofranský kráľ

Otázka: Kedy Ľudovít vytiahol s vojskom proti Rastislavovoi ?
Odpoveď: roku 855
Devínsky hrad

O výprave z roku 864 sa zmieňujú Fuldské anály. Podľa nich v auguste uvedeného roku Ľudovít prekročil Dunaj a Rastislavovu pevnosť, zvanú Dowina, nad sútokom Dunaja a Moravy obkľúčil. Rastislav sa opevnil na hradisku. Podľa záznamu v letopisoch Rastislav „...sa neopovážil pustiť do boja s kráľovským vojskom a okrem toho sa presvedčil, že neexistuje možnosť úniku.“  Ľudovít tiež nechcel hnať svojich vojakov proti opevnenej pevnosti a riskovať tak veľké straty. Zároveň však nehodlal dlho táboriť pod devínskym bralom, vystavený hrozbe prepadov z vnútrozemia. Okrem toho si uvedomoval, že pre Rastislava je výhodou okrem dobre opevneného hradiska aj podpora celej krajiny. Začal preto s Rastislavom vyjednávať. Obaja vladári sa tak vyhli otvorenej zrážke a dohodli sa. Rastislav sa zaviazal zachovať kráľovi vernosť a Ľudovít s vojskom odtiahol.

Otázka: Kto so zmieňuje o výprave z roku 864 ?
Odpoveď: Fuldské anály

Otázka: Kedy Ľudovít s vojskom prekročil Dunaj ?
Odpoveď: roku 864 sa zmieňujú Fuldské anály. Podľa nich v auguste

Otázka: Akú mal výhodu Rastislav nad Ľudovítom ?
Odpoveď: dobre opevneného hradiska aj podpora celej krajiny

Otázka: Ako chcel Ľudovít ukončiť boj s Rastislavom ?
Odpoveď: Začal preto s Rastislavom vyjednávať

Otázka: Ako skončil súboj medzi Ľudovítom a Rastislavom ?
Odpoveď: Rastislav sa zaviazal zachovať kráľovi vernosť a Ľudovít s vojskom odtiahol
Devínsky hrad

}}
Osemnásť metrov od západnej brány boli objavené základy ďalšej stavby, ku ktorej patril jedenásť metrov dlhý kanál vybudovaný z veľkých neopracovaných kameňov. Je pravdepodobné, že vznik prvých murovaných stavieb na Devíne súvisí s bojovými operáciami Rimanov v tzv. markomanských vojnách v rokoch 166 – 180. Posledné stavebné aktivity sa na tomto území uskutočnili v druhej polovici 4. storočia za vlády cisára Valentiniana I. (364 – 375), kedy rímske osídlenie na Dunaji dosiahlo svoj vrchol. Rímsky historik Ammianus Marcellinus napísal, že cisár Valentinianus I. dal vybudovať v „zemi Kvádov“, t. j. v severnom Zadunajsku, opevnené vojenské body (praesidiaria castra) a počas svojho pobytu v Carnunte odrážal útoky barbarov z najbližšej pevnosti. Správa sa môže týkať práve Devína, ktorý ležal neďaleko.

Otázka: S čím súvisia prvé murované stavby na Devíne ?
Odpoveď: s bojovými operáciami Rimanov v tzv. markomanských vojnách
Devínsky hrad

Devínsky hrad sa vypína na masívnom brale, ktoré z južnej strany okrem Dunaja chránili močiare, zo západu rieka Morava a zo severu masív Devínskej Kobyly. Samotný hrad bol zo strategického hľadiska prirodzenou ochranou Devínskej brány, geografického vstupného priestoru do Karpatskej kotliny. Široký tok Dunaja udával smer dôležitej kontinentálnej obchodnej ceste medzi západom a východom, tzv. Podunajskej, ktorá tu pretínala známu Jantárovú cestu, vedúcu od Stredomoria k Baltu. Je teda prirodzené, že výhodná poloha priam predurčovala toto miesto na stret dvoch európskych kultúr – východnej a západnej. Tieto danosti spolu s vhodnými prírodnými podmienkami na život človeka – vodné toky bohaté na ryby, dostatok lovnej zveri v okolitých lesoch – podmieňovali trvalé osídlenie tohto územia od 5. tisícročia pred Kr. až prakticky do 19. storočia.

Otázka: Odkiaľ kam vedie takzvaná Jantárová cesta ?
Odpoveď: od Stredomoria k Baltu
Devínsky hrad

Príchodom Báthoryovcov nastal na hrade čulý stavebný ruch a dnešný vzhľad hradu (najmä jeho strednej časti) je výsledkom prestavby práve počas ich panstva. Tí vybudovali na strednom hrade nové palácové krídlo ozdobené oblúčikovou atikou a arkierom (jeho vzhľad dnes dokladá časť zakonzervovaného muriva) a v duchu vtedajšej módy upravili hradné budovy v renesančnom štýle. Ďalej zdokonaľovali aj hradné opevnenie, najmä v juhozápadných a juhovýchodných častiach hradného brala. Z tohto obdobia pochádza aj známa malá polygonálna bašta zvaná Mníška, jediný pozostatok niekoľkých strážnych vežičiek na južnom úbočí, opravdená viacerými povesťami.

Otázka: Čo vybudovali bratia Bathoryovci na strednom hrade ?
Odpoveď: nové palácové krídlo ozdobené oblúčikovou atikou a arkierom
Devínsky hrad

V máji uvedeného roku Napoleon obsadil Viedeň a o mesiac nato jeho delostrelectvo z pravej strany Dunaja ostreľovalo Bratislavu. Ešte v tom istom roku Napoleon odtiahol a na odchode jeho vojaci vyhodili Devínsky hrad do vzduchu. Pálfiovci už nevynaložili väčšie úsilie na jeho opravu. Hrad postupne beznádejne chátral a správu devínskeho panstva preložili do Devínskej Novej Vsi. Hrad bol v ich majetku až do 21. januára 1939, kedy prešiel do rúk česko-slovenského štátu (sedem rokov predtým – 29. októbra 1932 – Zemský výbor slovenský zakúpil ruiny hradu Devín od posledného potomka Ladislava Pálfiho).

Otázka: Dokedy bol Devínsky hrad majetkom Devínskej Novej Vsi ?
Odpoveď: do 21. januára 1939

Otázka: Kde preložili opravu Devínskeho hradu ?
Odpoveď: do Devínskej Novej Vsi

Otázka: Kedy prešiel Devínsky hrad do rúk česko - slovenského štátu ?
Odpoveď: 21. januára 1939

Otázka: Kedy kúpil ruiny Devínskeho hradu Zemský výbor ?
Odpoveď: 29. októbra 1932

Otázka: Od koho zakúpil Zemský výbor ruiny Devínskeho hradu ?
Odpoveď: od posledného potomka Ladislava Pálfiho
Devínsky hrad

Už vo veľkomoravských časoch dochádzalo pod múrmi hradiska k bojovej konfrontácii medzi slovanskými a franskými vojskami. K dvom najvýznamnejším udalostiam prišlo v rokoch 855 a 864. Predchádzal im vývoj udalostí po nástupe kniežaťa Rastislava k moci. Keď v roku 846 východofranský kráľ Ľudovít Nemec dosadil na veľmoravský kniežací stolec Rastislava, predpokladal jeho lojálnosť k ríši. Spočiatku Rastislav tento predpoklad spĺňal. Časom však jeho vernosť dostávala trhliny. Prvým náznakom odporu bolo v roku 850 Rastislavovo otvorené vystúpenie proti franskej expanzii. V nasledujúcich rokoch začal Rastislav podnikať z Devína (od roku 858 uprednostňoval toto opevnené hradisko pred svojím hlavným kniežacím sídlom v Mikulčiciach) výbojné vpády po celej dĺžke dunajskej hranice. Túžba „skrotiť“ odbojné knieža viedla Ľudovíta k zorganizovaniu vojenskej výpravy. Podľa správy z roku 855 vytiahol s vojskom proti kniežaťu Rastislavovi, ktorý sa zdžiaval vo svojom hrade (podľa iných prameňov touto pevnosťou boli Mikulčice). Rozhodnutie Ľudovíta Nemca nedobýjať Rastislavovu pevnosť malo hrozné následky pre okolie. Ak totiž nemohol zničiť centrum, vyplienil aspoň jeho zázemie, aby spôsobil čo najväčšie materiálne škody. Vo Fuldských análoch o tom nachádzame zmienku: „Jeho vojsku sa napriek tomu podarilo spustošiť veľkú časť ich krajiny plienením a požiarmi a vyhubiť aj nemalé množstvo nepriateľov túžiacich napadnúť kráľovský tábor“. Rastislav sa neuzavrel za hradby, ale aktívne podnikal protiútoky, napádal ustupujúce vojsko a vyplienil pohraničné kraje za Dunajom.

Otázka: Ako vystupoval Radúz proti Východofranskej ríši ?

Otázka: Kto bojoval vo veľkomoravských časoch pod pivnicami Devínskeho hradu ?

Otázka: Kedy dosadil kráľ Ľubomír Nemec na veľkomoravský kniežací stolec Rastislava ?

Otázka: Kto bol Ľubomír Nemec ?

Otázka: Kedy Ľudbomír vytiahol s vojskom proti Rastislavovi ?
Devínsky hrad

Devín od nepamäti symbolizoval slovanskú minulosť a národnú hrdosť Slovákov. V literárnom diele Jána Kollára a Jána Hollého ožívali myšlienky národného uvedomovania sa. Podľa nich bol Devín symbolickým začiatkom našej krajiny a spájal v sebe tradície Veľkej Moravy a cyrilo-metodskej misie. Hrad sa začal chápať ako hlavné sídlo Veľkej Moravy a Slovenska. „Kult“ Devína vyvrcholil v pamätnom výlete štúrovcov na Devín 24. apríla 1836. Tu Štúr a jeho družina na „hroboch dávnej slávy“ prisahali vernosť národu a jeho túžbam.

Otázka: Čo symbolizuje Pražský hrad ?

Otázka: Čo nebol Devín podľa Jána Kollára a Jána Hollého ?

Otázka: Kedy vyšli štúrovci na Bratislavský hrad ?

Otázka: Čo prisahali štúrovci na Varínskom hrade ?
Devínsky hrad

Už v nasledujúcom roku archeologický výskum na devínskom hradnom brale realizoval moravský bádateľ I. L. Červinka (1869 – 1952). Výskumom hradiska získal materiál z ranej doby bronzovej a objavil zvyšky obydlí z laténskej doby. V juhovýchodnej časti hradného návršia skúmal tzv. akropolu, kde odkryl základy kruhovej stavby, radový cintorín a základy budovy obdĺžnikového pôdorysu, ktorú pokladal za ruiny staroslovanského paláca. Svoje poznatky zverejnil v niekoľkých odborných prácach, napr. Děvín a Velehrad (1912) či vo svojom najvýznamnejšom diele Slované na Moravě a říše Velkomoravská (1928).

Otázka: Kedy žil svätý Anton paduánsky ?

Otázka: Čo objavil archeológ I. L. Červinka na Zborovskom hrade ?

Otázka: Čo neskúmal archeológ I. L. Červinka v juhovýchodnej časti hradného návršia Devínskeho hradu ?
Devínsky hrad

Devínsky hrad so svojou strategickou polohou a pohnutou históriou sa zákonite dostal do centra pozornosti ako dôležitá lokalita archeologického bádania. Úsilie doložiť historické fakty archeologickými dôkazmi sa datuje už od začiatku 20. storočia. Za prvého bádateľa v tejto oblasti sa považuje Josef Zavadil (1855 – 1936). Ako vyštudovaný filológ so záujmom o históriu skúmal nielen pravek širokého okolia Devínskej brány, ale svojou iniciatívou stál za vznikom spolku Devín, zameraného na ochranu devínskeho hradiska. Bol členom viacerých historických spolkov. Svoje poznatky publikoval v roku 1912 v monografii Velehrady Děvín a Nitra.

Otázka: Prečo sa hrad Beckov dostal do povedomia archeologického bádania ?

Otázka: Kto sa považuje za posledného bádateľa na Devínskom hrade ?

Otázka: Na čo sa zameral bádateľ Josef Zavadil na Zborovskom hrade ?

Otázka: Kedy žil filológ Jozef Zachytil ?
Devínsky hrad

V snahe demonštrovať maďarskú dominantnosť dala uhorská vláda v roku 1896 pri príležitosti tisícročného trvania uhorského štátu postaviť na skalnom brale horného hradu monumentálny pomník arpádovského bojovníka. Zďaleka viditeľný pomník mal vzhľad pylónu. Základ tvoril osemuholníkový podstavec s priemerom 6,5 metra, na ktorom vztýčili stĺp zakončený korintskou hlavicou. Na hlavici stála 3,5 metra vysoká pieskovcová socha bojovníka, ktorá sa ľavou rukou opierala o štít s reliéfnym vyobrazením uhorského znaku a v pravej držala voľne spustený meč. Ako symbol maďarstva mal pamätník pripomínať mocenský nástup Maďarov po páde Veľkej Moravy. Dvadsaťdva metrov vysoký monument bol dielom maďarského staviteľa Gyulu Berczika (1853 – 1933) a sochára Gyulu Jankovitsa (1865 – 1932). Celé dielo zrealizoval známy bratislavský staviteľ Alexander Feigler. Pomníku odhalenému 18. októbra 1896 padla za obeť značná časť zvyškov horného hradu. Takmer štvrťstoročie tvoril pomník dominantu hradného brala. Tri roky po skončení prvej svetovej vojny, 21. januára 1921, bol vyhodený do vzduchu počas konšpiračnej akcie česko-slovenských legionárov.

Otázka: Čo nedala postaviť uhorská vláda na Devínskom hrade ?

Otázka: Kedy bol yničený pomník arpádovského bojovníka na Devínskom hrade ?

Otázka: Ako nevyzeral pomník arpádovského bojovníka na Devínskom hrade ?

Otázka: Koho dielom bol obraz arpádovského bojovníka na Devínskom hrade ?
Devínsky hrad

Návštevnícky najzaujímavejšia časť pri prehliadke hradu je stredný hrad. Jeho dominantou sú zakonzervované murivá renesančných palácov Báthoryovcov a Garayovcov. Okrem toho sú tu odkryté základy rímskej stavby, objavené počas archeologického výskumu v 30-tych rokoch 20. storočia ako aj zvyšky obytných a hospodárskych priestorov. Rozsiahlemu priestranstvu stredného hradu dominuje šesťdesiat metrov hlboká hradná studňa v jeho severozápadnej časti. Jej horná časť je vybudovaná zo pieskovcových kvádrov, stred je vytesaný do skaly, dolná časť je spevnená podobne ako horná.

Otázka: Aká je dominanta strednej časti Zborovského hradu ?

Otázka: Čo nedominuje strednému hradu na Devínskom hrade ?

Otázka: Z čoho je vybudovaná kotolňa v strednom hrade Devínskeho hradu ?

Otázka: Čo je zakryté v strednom hrade Devínskeho hradu ?

Otázka: Ktorá časť Devínskeho hradu je pri prehliadke najmenej zaujímavá ?
Dejiny Slovenska

Keď roku 1618 vypuklo české stavovské povstanie, využil túto situáciu Gabriel Betlen a spolu so svojou armádou (tvorenou väčšinou z hajdúchov a sedmohradských Sikulov) vpadol na východné Slovensko. Porazil kráľovské vojsko a roku 1619 obsadil Košice. Betlenova armáda (v tom čase už takmer tridsaťtisícová) postupovala cez juh a stred Slovenska na západ, obsadila Levice, Trnavu a dokonca aj hlavné mesto Uhorska, Bratislavu. Betlen sa potom spojil s povstaleckými českými stavmi a spolu postupovali na Viedeň. Zabránil mu v tom Juraj Druget s poľskými žoldniermi, ktorí vpadli na východné Slovensko a donútili tak Betlena ustúpiť od Viedne. Po tom uzavrel dočasne s uhorským kráľom Ferdinandom II. mier.

Otázka: V ktorom roku obsadil Gabriel Betlen Košice ?
Odpoveď: roku 1619
Dejiny Slovenska

 



28. októbra 1918 sa Slovensko stalo súčasťou Česko-Slovenska. Zásluhy o založenie Československej republiky majú predovšetkým Tomáš Garrigue Masaryk,Edvard Beneš a spomedzi slovenských osobností hlavne M. R. Štefánik, ktorý ako diplomat v službách Francúzska pomohol T. G. Masarykovi a E. Benešovi nadviazať kontakty s predstaviteľmi Dohodových mocností. Aktívne organizoval vznik čs. legií predovšetkým náborom slovenských a českých vojakov, ktorí dezertovali alebo boli zajatí z c. k. armády na talianskom a francúzskom fronte a v Rusku. Jeho organizačné úsilie viedlo k vytvoreniu disciplinovanej a akcieschopnej armády, nazvanej Československé légie, ktorá sa stala pádnym argumentom v diplomacii pri rokovaní o vzniku nového štátu. Na domácej politickej scéne sa angažovali Milan Hodža a Vavro Šrobár. Prvým prezidentom krajiny sa stal 14. novembra 1918 Tomáš Garrigue Masaryk. Toho istého dňa vzniklo aj Ministerstvo s plnou mocou pre správu Slovenska, ktoré viedol Vavro Šrobár. Slovenská dočasná vláda najprv sídlila v Skalici, potom v Žiline a od 4. februára 1919 v Bratislave. Bratislava sa vtedy stala hlavným mestom Slovenska. Prvá ústava ČSR bola schválená 29. februára 1920, jej základom boli francúzska (z roku 1795) a americká ústava. Zákonodarnú moc predstavovalo Národné zhromaždenie, ktoré malo 2 komory. Počas chaosu, ktorý nasledoval po rozpadnutí Rakúsko-Uhorska, krátkodobo existovala na časti slovenského územia tzv. Slovenská republika rád so sídlom v Prešove. Bola však skôr iba exportovaná z komunistického Maďarska.

Otázka: Ústavy ktorých krajín boli základom prvej ústavy ČSR ?
Odpoveď: francúzska (z roku 1795) a americká ústava

Otázka: Kedy vznikla prvá ústava ČSR ?
Odpoveď: 29. februára 1920