lukasjanek/skquad huggingface dataset:
Tréner roka 2011 (Slovensko)

Tréner roka 2011 v SR, bol 3. ročník ocenenia pre najlepšieho slovenského futbalového trénera. Vyhlásenie sa uskutočnilo 27. februára 2012  v trnavskom Dome kultúry. Cena sa odovzdáva za uplynutý rok súbežne s Cenou Jána Popluhára, Cenou Petra Dubovského, Futbalistka roka, Najlepší hráč Corgoň ligy, Najlepší rozhodca a Cena fanúšikov. S počtom 49 bodov vyhral 50- ročný Stanislav Griga, pôsobiaci ako tréner FK Senica. Na druhom mieste skončil Vladimír Weiss st. trénujúci Slovenské národné futbalové mužstvo a ŠK Slovan Bratislava  s 26 bodmi a na treťom mieste Juraj Jarábek z klubu ViOn Zlaté Moravce s 13 bodmi.

Otázka: Kde sa uskutočnilo odovzdávanie ceny Tréner roka 2011 na Slovensku ?
Odpoveď: v trnavskom Dome kultúry

Otázka: Kedy sa uskutočnilo odovzdávanie ceny Tréner roka 2011 na Slovensku ?
Odpoveď: 27. februára 2012
Exspiračná lehota

V práve sa exspiračnou lehotou (v tomto kontexte nazývanou aj lehota na použitie) často špecificky myslí špeciálna lehota, počas ktorej musí byť použitý daný tovar. Je vyznačená v návode k tovaru, na jeho obale alebo na samotnom tovare. Napríklad pri potravinách §616 Občianskeho zákonníka ukladá povinnosť vyznačiť dátum minimálnej trvanlivosti resp. dátum spotreby. Platí, že ak je vyznačená exspiračná lehota (lehota na použitie), záručná doba k tejto veci sa nekončí pred uplynutím tejto exspiračnej lehoty.

Otázka: Kde môžeme nájsť vyznačenú expiračnú lehotu ?
Odpoveď: Je vyznačená v návode k tovaru, na jeho obale alebo na samotnom tovare

Otázka: Aká povinnosť sa ukladá pri potravinách § 616 Občianskeho zákonníka ?
Odpoveď: ukladá povinnosť vyznačiť dátum minimálnej trvanlivosti resp. dátum spotreby

Otázka: Charakterizuj vzťah medzi expiračnou lehotou a záručnou dobou .
Odpoveď: záručná doba k tejto veci sa nekončí pred uplynutím tejto exspiračnej lehoty.

Otázka: Čo sa rozumie v práve pod pojmom expiračná lehota ?
Odpoveď: špeciálna lehota, počas ktorej musí byť použitý daný tovar
Vila Tugendhat

K prvým stretnutiam stavebníka s architektom v Berlíne a k návšteve pozemku došlo v roku 1928. Koncom tohto roka predložil architekt manželom prvý návrh, ktorý sa im veľmi páčil. Onedlho na to autor prezentoval druhý návrh, v ktorom boli hlavné priečelia značne pozmenené, ale dispozícia ostala bez väčších zmien. Je ťažké rozpoznať do akej miery sa na návrhu podieľali manželia Tugendhovi, vplyv toho, že autor súčasne navrhoval aj vystavnícky pavilón v Barcelone, alebo autorova snaha potlačiť podobnosť vily s Le Corbusierovým domom v Garches. V zachovanom návrhu z roku 1929 je hlavné poschodie s obývacou časťou zasklené pásom s 18 vysokými tabuľami skla a 2 metre predsunuté pred prízemné podlažie. V návrhu chýba terasa a schodisko do záhrady. Onedlho bolo k vile navrhnuté aj schodisko, ktoré prerušilo, dovtedy okolo celého suterénu prebiehajúce, pásové okno a boli zmenené aj okná na prízemí a poschodí. Sporné otázky museli byť vyriešené na jar 1929, pretože sa začali úpravy terénu a začali sa rysovať plány základov s rozpiskami pätiek. K zmenám dochádzalo aj počas stavebných prác, mnohé zmeny však neboli graficky spracované. Nešlo však o výrazné zmeny, len o drobné zásahy, ktoré prezentovali snahu architekta o dosiahnutie čo najdokonalejšieho výsledku. Začiatkom roku 1930 boli hotové viackrát zmenené návrhy nábytku a na jeseň bol dom aj kompletne zariadený a obývaný. Manželia Tugendhatovci obývali vilu iba do roku 1938, kedy boli ako židia nútení opustiť pod hrozbou nemeckej expanzie republiku. Ani samotná budova sa nevyhla nemeckým okupantom. Na jeseň roku 1939 ju zabavilo Gestapo a o tri roky neskôr bola dokonca zapísaná ako majetok Veľkonemeckej ríše. Napriek tomu sa vojnovému ničeniu nevyhla, v roku 1945 ju zabrala Červená armáda a vila slúžila na ubytovanie sovietskych vojakov, v jej prízemí bola koniareň. Našťastie technická štruktúra stavby zostala zachovaná. Od päťdesiatych rokov slúžila na rehabilitáciu detí.

Otázka: Do akej miery sa podieľali na návrhu Vily Regia manželia Tugendhatovi ?

Otázka: Kedy došlo k prvým stretnutiam stavebníka s architektom v Berlíne a k návšteve pozemku ?
Odpoveď: K prvým stretnutiam stavebníka s architektom v Berlíne a k návšteve pozemku došlo v roku 1928.

Otázka: Akými zmenami sa vyznačoval druhý návrh , ktorý onedlho autor prezentoval ?
Odpoveď: Onedlho na to autor prezentoval druhý návrh, v ktorom boli hlavné priečelia značne pozmenené, ale dispozícia ostala bez väčších zmien.

Otázka: Do akej miery sa podieľali na návrhu manželia Tugendhovi ?
Odpoveď: Je ťažké rozpoznať do akej miery sa na návrhu podieľali manželia Tugendhovi

Otázka: Čo chýba v návrhu ?
Odpoveď: V návrhu chýba terasa a schodisko do záhrady.

Otázka: Kedy museli byť vyriešené sporné otázky ?
Odpoveď: Sporné otázky museli byť vyriešené na jar 1929
Valasi (severné Karpaty)

Usídľovanie valachov na Slovensku začali v prvej polovici 14. storočia, najprv Užská stolica (najstarší potvrdený výskyt na území Slovenska pochádza obce Koromľa z roku 1337), potom Zemplínska, Šarišská a Spišská stolica. Išlo o obyvateľov rusínskeho (čiastočne poľského), menej balkánsko-rumunského pôvodu. Pôvodne šlo o obyvateľstvo bez stáleho sídla, tie začali tvoriť neskôr. V 15. storočí šlo maximálne o niekoľko tisíc obyvateľov a aj vtedy sa k valachom už pridávali domáci obyvatelia. Ich príchod vrchnosť podporovala, pretože hospodárili na vysokopoložených lúkach, ktoré predtým neboli hospodársky využité. Demografický prínos príchodu valachov sa najviac prejavil na Orave (v rokoch 1530 – 1606 vzniklo viac ako 40 osád), inde nebol taký výrazný. V 16. a 17. storočí sa zvyšoval podiel Slovákov, pretože tí utekali pred vykorisťovaním vrchnosti. Vtedy už názov valasi strácal svoj etnický charakter a dostal význam pomenovania horského obyvateľstva, ktoré sa zaoberalo pastierstvom a chovom valaského dobytka.

Otázka: Kedy sa na Slovensku začalo osídľovanie valachmi ?
Odpoveď: v prvej polovici 14. storočia

Otázka: Aký pôvod mali valasi ?
Odpoveď: Išlo o obyvateľov rusínskeho (čiastočne poľského), menej balkánsko-rumunského pôvodu
Duolingo

Duolingo ponúka svoje kurzy gamifikovanou formou. Jednotlivé lekcie sú tematicky zoskupené v rámci takzvaného „skill tree“ alebo zoznamu zručností. Tieto sú zamerané na rozvoj gramatiky a slovnej zásoby. V rámci kurzu je takisto dostupná aj samostatná stránka, kde je zaznamenávaná slovná zásoba, ktorú by mal študent ovládať a kde si ju môže zopakovať. Študenti sú za ukončenie každej lekcie ocenení bodmi. Za jednu lekciu môže študent získať 10 bodov plus ďalšie 3 body za každý život, ktorý mu na konci lekcie ostane. V každej lekcii má študent 3 životy (v úvodných lekciách až 4) a za každú chybu o jeden z nich príde. Ak spraví chybu aj po tom, čo prišiel o všetky životy, musí si lekciu pre úspešné absolvovanie zopakovať. Každá lekcia pozostáva zo 14 – 20 otázok a trvá 4 – 7 minút.

Otázka: Akou formou ponúka Duolingo svoje kurzy ?
Odpoveď: gamifikovanou formou
Duolingo

Duolingo je bezplatná platforma na výučbu jazykov a preklady cudzojazyčných textov, založená na báze crowdsourcingu. Duolingo ponúka v súčasnosti 8 kurzov cudzích jazykov pre anglicky hovoriacich študentov (z toho 3 v beta verzii) a kurzy anglického jazyka dostupné v pätnástich jazykoch. Okrem týchto sú dostupné aj ďalšie kurzy pre študentov hovoriacich španielsky, portugalsky, nemecky či francúzsky. Duolingo je dostupné na webe ale aj prostredníctvom aplikácii pre smartfóny s operačným systémom iOS a Android.

Otázka: Čo je Duolingo ?
Odpoveď: Duolingo je bezplatná platforma na výučbu jazykov a preklady cudzojazyčných textov, založená na báze crowdsourcingu
Devínska Kobyla (národná prírodná rezervácia)

Na území Devínskej Kobyly je naozaj vysoká biodiverzita, nachádza sa tu až niekoľko tisíc druhov živočíchov. Vápencový  podklad v kombinácii s južnou orientáciou svahov tvoria ideálne prostredie pre teplomilné a suchomilné druhy ulitníkov. Z takýchto druhov tu môžeme nájsť zebrinu teplomilnú (Zebrina detrita), slimáka pásikavého (Cepaea vindobonensis), alebo chondrinu skalnú (Chondrina clienta). Hmyz tvorí najvýznamnejšiu skupinu živočíchov Devínskej Kobyly a podobne ako u ulitníkov aj tu nachádzame mnohých zástupcov prispôsobených na dlhé obdobia sucha. Z rovnokrídlovcov sa tu vyskytuje napríklad sága stepná (Saga pedo), veľký dravý druh obývajúci stepi a dosahujúci dĺžku až 7 cm. Je schopný sa rozmnožovať partenogenézou (pomocou neoplodnených vajíčok) a u nás sa vyskytujú len samičky. Ďalším zaujímavým druhom je modlivka zelená (Mantis religiosa), ktorá je taktiež dravá, nebojí sa napadnúť ani hmyz rovnako veľký ako je ona sama. Žije tu aj zástupca exotického xerotermného druhu pavúka stepník červený (Eresus kollari).

Otázka: Aký je nemecký názov zebriny teplomilnej ?

Otázka: Aký je maďarský názov slimáka pásikavého ?

Otázka: Aký je indický názov chondriny skalnej ?

Otázka: Aký je ruský názov ságy stepnej ?

Otázka: Aký je španielský názov modlivky zelenej ?
Devínska Kobyla (národná prírodná rezervácia)

Zo stavovcov sa tu nachádza vzácna jašterica zelená (Lacerta agilis), v lesoch možno naraziť na najdlhšieho hada žijúceho na Slovensku užovku stromovú (Zamenis longisima), dorastajúcu do dĺžky až 2 m. Na vlhkejších miestach sa vyskytujú rôzne obojživelníky ako napríklad skokany, alebo ropucha zelená (Bufo viridis). Z vtákov tu žijú bežné druhy ako sú sýkorky, pinky, kolibriariky a stehlíky, ale možno tu vidieť aj muchárika sivého (Muscicapa striata), muchárika červenohrdlého (Ficedula parva), muchárika bielokrkého (Ficedula albicollis), žlnu sivú (Picus canus) alebo žltochvosta hôrneho (Phoenicurus phoenicurus). Pieskové steny Sandbergu vytvorili vhodný biotop pre včelárika zlatého (Merops apiaster).  Na skalách hniezdi sokol myšiar (Falco tinnunculus), v lese myšiak hôrny (Buteo buteo) a občas sem za potravou zaletí aj sokol rároh (Falco cherrug) a skaliar pestrý (Monticola saxatilis). Z cicavcov sa najmä v lese vyskytuje zriedkavejšie jeleň obyčajný (Cervus elaphus), hojne zastúpený srnec hôrny (Capreolus capreolus), sviňa divá (Sus scorfa), líška obyčajná (Vulpes vulpes), jazvec lesný (Meles meles) a iné druhy.

Otázka: Aký je nemecký názov jašterice zelenej ?

Otázka: Aký je ruský názov užovky stromovej ?

Otázka: Aký je maďarský názov ropuchy zelenej ?

Otázka: Aký je čínsky názov muchárika sivého ?

Otázka: Aký je holandský názov žlny sivej ?
Devínska Kobyla (národná prírodná rezervácia)

V súčasnosti tu prevládajú teplomilné a vápnomilné rastliny. Uvádza sa, že sa tu nachádza viac ako 1100 cievnatých rastlín. Rastie tu mnoho chránených a ohrozených druhov, medzi ktoré patrí aj obzvlášť ohrozená gypsomilka metlinatá (Gypsophila paniculata), ktorá je naším stepným reliktom. Výnimočným toto územie robia druhy ako palina rakúska (Artemisia austriaca), konringia rakúska (Conringia austriaca), ihlica nízka (Ononis pusilla), záraza šupinatá (Orobanche artemisiae-campestris), smldník piesočný (Peucedanum arenarium) alebo rešetliak skalný pravý (Rhamnus saxatilis ssp. saxatilis), ktoré boli doteraz nájdené v rámci Slovenska len v tomto chránenom území. Často nenápadne ukryté v tráve tu rastú aj mnohé druhy orchideí. Zaznamenaných bolo až 26 druhov, z toho niektoré sú európskeho významu, napríklad jazýčkovec jadranský (Himantoglossum adriaticum). Rovnako významný je aj poniklec veľkokvetý (Pulsatilla grandis) a hlaváčik jarný (Adonis vernalis). Na strmých svahoch dominuje kostrava tvrdá (Festuca pallens), ale nachádzajú sa tam aj iné teplomilné rastliny ako devätorka rozprestretá (Fumana procumbens) a ľan tenkolistý (Linum tenuifolium). Tieto rastliny pomáhajú svojimi koreňmi spevňovať svahy a bránia tak ich erodovaniu. O niečo ďalej možno najmä na jar obdivovať rozkvitnuté porasty čerešne krovitej (Prunus fruticosa) v lesostepných častiach územia. Na samom vrchu Devínskej Kobyly prevládajú bukové porasty. V častiach lesa s dostatkom svetla možno nájsť hojné počty rôznych druhov fialiek a občas aj pôvodný stredomorský druh smyrnium prerastenolisé (Smyrnium perfoliatum).

Otázka: Aký je srbský názov gypsomilky metlinatej ?

Otázka: Aký je chorvátsky názov paliny rakúskej ?

Otázka: Aký je latinský názov konringie slovenskej ?

Otázka: Aký je španielský názov ihlice nízkej ?

Otázka: Aký je ukrajinský názov smrdlíka piesočného ?
Devínska Kobyla (národná prírodná rezervácia)

Motýle a chrobáky sú tu tiež bohato zastúpené. Žije tu vyše 600 druhov motýľov, z ktorých najvýznamnejšie sú vidlochvost feniklový (Papilio machaon), jasoň chochlačkový (Parnassius mnemosyne), rôzne babôčky, perlovce, hnedáčiky a ďalšie. Chrobákov tu žije viac ako 380 druhov, z ktorých sú mnohé zákonom chránené. Medzi ne patrí roháč obyčajný (Lucanus cervus), fúzač veľký (Cerambyx cerdo) a lajniak skarabeusovitý (Sisyphus schäfferi), ktorý si podobne ako africký druh skarabeusa vytvára guľôčky z exkrementov zvierat, do ktorých samička pred zahrabaním uloží jedno vajíčko.

Otázka: Aký je maďarský názov vidlochvosta feniklového ?

Otázka: Aký je hebrejský názov jasoňa chochlačkového ?

Otázka: Aký je latinský názov bradáča veľkého ?

Otázka: Aký je latinský názov hovniaka skarabeusovitého ?

Otázka: Aký je fínsky názov roháča obyčajného ?
Devínska Kobyla (národná prírodná rezervácia)

Zo stavovcov sa tu nachádza vzácna jašterica zelená (Lacerta agilis), v lesoch možno naraziť na najdlhšieho hada žijúceho na Slovensku užovku stromovú (Zamenis longisima), dorastajúcu do dĺžky až 2 m. Na vlhkejších miestach sa vyskytujú rôzne obojživelníky ako napríklad skokany, alebo ropucha zelená (Bufo viridis). Z vtákov tu žijú bežné druhy ako sú sýkorky, pinky, kolibriariky a stehlíky, ale možno tu vidieť aj muchárika sivého (Muscicapa striata), muchárika červenohrdlého (Ficedula parva), muchárika bielokrkého (Ficedula albicollis), žlnu sivú (Picus canus) alebo žltochvosta hôrneho (Phoenicurus phoenicurus). Pieskové steny Sandbergu vytvorili vhodný biotop pre včelárika zlatého (Merops apiaster).  Na skalách hniezdi sokol myšiar (Falco tinnunculus), v lese myšiak hôrny (Buteo buteo) a občas sem za potravou zaletí aj sokol rároh (Falco cherrug) a skaliar pestrý (Monticola saxatilis). Z cicavcov sa najmä v lese vyskytuje zriedkavejšie jeleň obyčajný (Cervus elaphus), hojne zastúpený srnec hôrny (Capreolus capreolus), sviňa divá (Sus scorfa), líška obyčajná (Vulpes vulpes), jazvec lesný (Meles meles) a iné druhy.

Otázka: Aký je latinský názov jašterice zelenej ?
Odpoveď: Lacerta agilis

Otázka: Aký je latinský názov užovky stromovej ?
Odpoveď: Zamenis longisima

Otázka: Aký je latinský názov ropuchy zelenej ?
Odpoveď: Bufo viridis

Otázka: Aký je latinský názov muchárika sivého ?
Odpoveď: Muscicapa striata

Otázka: Aký je latinský názov žlny sivej ?
Odpoveď: Picus canus
Devínska Kobyla (národná prírodná rezervácia)

Motýle a chrobáky sú tu tiež bohato zastúpené. Žije tu vyše 600 druhov motýľov, z ktorých najvýznamnejšie sú vidlochvost feniklový (Papilio machaon), jasoň chochlačkový (Parnassius mnemosyne), rôzne babôčky, perlovce, hnedáčiky a ďalšie. Chrobákov tu žije viac ako 380 druhov, z ktorých sú mnohé zákonom chránené. Medzi ne patrí roháč obyčajný (Lucanus cervus), fúzač veľký (Cerambyx cerdo) a lajniak skarabeusovitý (Sisyphus schäfferi), ktorý si podobne ako africký druh skarabeusa vytvára guľôčky z exkrementov zvierat, do ktorých samička pred zahrabaním uloží jedno vajíčko.

Otázka: Aký je latinský názov vidlochvosta feniklového ?
Odpoveď: Papilio machaon

Otázka: Aký je latinský názov jasoňa chochlačkového ?
Odpoveď: Parnassius mnemosyne

Otázka: Aký je latinský názov fúzača veľkého ?
Odpoveď: Cerambyx cerdo

Otázka: Aký je latinský názov lajniaka skarabeusovitého ?
Odpoveď: Sisyphus schäfferi

Otázka: Aký je latinský názov roháča obyčajného ?
Odpoveď: Lucanus cervus
Devínska Kobyla (národná prírodná rezervácia)

Na území Devínskej Kobyly je naozaj vysoká biodiverzita, nachádza sa tu až niekoľko tisíc druhov živočíchov. Vápencový  podklad v kombinácii s južnou orientáciou svahov tvoria ideálne prostredie pre teplomilné a suchomilné druhy ulitníkov. Z takýchto druhov tu môžeme nájsť zebrinu teplomilnú (Zebrina detrita), slimáka pásikavého (Cepaea vindobonensis), alebo chondrinu skalnú (Chondrina clienta). Hmyz tvorí najvýznamnejšiu skupinu živočíchov Devínskej Kobyly a podobne ako u ulitníkov aj tu nachádzame mnohých zástupcov prispôsobených na dlhé obdobia sucha. Z rovnokrídlovcov sa tu vyskytuje napríklad sága stepná (Saga pedo), veľký dravý druh obývajúci stepi a dosahujúci dĺžku až 7 cm. Je schopný sa rozmnožovať partenogenézou (pomocou neoplodnených vajíčok) a u nás sa vyskytujú len samičky. Ďalším zaujímavým druhom je modlivka zelená (Mantis religiosa), ktorá je taktiež dravá, nebojí sa napadnúť ani hmyz rovnako veľký ako je ona sama. Žije tu aj zástupca exotického xerotermného druhu pavúka stepník červený (Eresus kollari).

Otázka: Aký je latinský názov zebriny teplomilnej ?
Odpoveď: Zebrina detrita

Otázka: Aký je latinský názov slimáka pásikavého ?
Odpoveď: Cepaea vindobonensis

Otázka: Aký je latinský názov chondriny skalnej ?
Odpoveď: Chondrina clienta

Otázka: Aký je latinský názov ságy stepnej ?
Odpoveď: Saga pedo

Otázka: Aký je latinský názov modlivky zelenej ?
Odpoveď: Mantis religiosa
Devínska Kobyla (národná prírodná rezervácia)

V súčasnosti tu prevládajú teplomilné a vápnomilné rastliny. Uvádza sa, že sa tu nachádza viac ako 1100 cievnatých rastlín. Rastie tu mnoho chránených a ohrozených druhov, medzi ktoré patrí aj obzvlášť ohrozená gypsomilka metlinatá (Gypsophila paniculata), ktorá je naším stepným reliktom. Výnimočným toto územie robia druhy ako palina rakúska (Artemisia austriaca), konringia rakúska (Conringia austriaca), ihlica nízka (Ononis pusilla), záraza šupinatá (Orobanche artemisiae-campestris), smldník piesočný (Peucedanum arenarium) alebo rešetliak skalný pravý (Rhamnus saxatilis ssp. saxatilis), ktoré boli doteraz nájdené v rámci Slovenska len v tomto chránenom území. Často nenápadne ukryté v tráve tu rastú aj mnohé druhy orchideí. Zaznamenaných bolo až 26 druhov, z toho niektoré sú európskeho významu, napríklad jazýčkovec jadranský (Himantoglossum adriaticum). Rovnako významný je aj poniklec veľkokvetý (Pulsatilla grandis) a hlaváčik jarný (Adonis vernalis). Na strmých svahoch dominuje kostrava tvrdá (Festuca pallens), ale nachádzajú sa tam aj iné teplomilné rastliny ako devätorka rozprestretá (Fumana procumbens) a ľan tenkolistý (Linum tenuifolium). Tieto rastliny pomáhajú svojimi koreňmi spevňovať svahy a bránia tak ich erodovaniu. O niečo ďalej možno najmä na jar obdivovať rozkvitnuté porasty čerešne krovitej (Prunus fruticosa) v lesostepných častiach územia. Na samom vrchu Devínskej Kobyly prevládajú bukové porasty. V častiach lesa s dostatkom svetla možno nájsť hojné počty rôznych druhov fialiek a občas aj pôvodný stredomorský druh smyrnium prerastenolisé (Smyrnium perfoliatum).

Otázka: Aký je latinský názov gypsomilky metlinatej ?
Odpoveď: Gypsophila paniculata

Otázka: Aký je latinský názov paliny rakúskej ?
Odpoveď: Artemisia austriaca

Otázka: Aký je latinský názov konringie rakúskej ?
Odpoveď: Conringia austriaca

Otázka: Aký je latinský názov ihlice nízkej ?
Odpoveď: Ononis pusilla

Otázka: Aký je latinský názov smrdlíka piesočného ?
Odpoveď: Peucedanum arenarium
Devínska Kobyla (národná prírodná rezervácia)

Devínska Kobyla patrí aj vďaka svojej výhodnej geografickej polohe a optimálnemu podnebiu k najdlhšie osídleným územiam na Slovensku. Prvé sídla tu vznikli už 5000 rokov pred našim letopočtom v období neolitu. V dobe bronzovej (900 r. pred Kr.) bolo toto územie natoľko strategické, že cez neho viedla obchodná Jantárová cesta, využívaná najmä od konca 7. storočia pred Kristom do 5. storočia, spájajúca Jadranské a Baltské more. Neskôr (4. stor. pred Kr.) územie začali pretvárať Kelti klčovaním pôvodných lesných porastov a po nich v 1. storočí nášho letopočtu nastúpila nadvláda Rimanov, ktorí využili juhozápadne svahy Devínskej Kobyly na založenie viníc.

Otázka: Kedy vznikli prvé sídla na území národnej prírodnej rezervácie Devínska Kobyla ?
Odpoveď: už 5000 rokov pred našim letopočtom
Devínska Kobyla (národná prírodná rezervácia)






Národná prírodná rezervácia Devínska Kobyla je chránené územie ležiace v Bratislavskom kraji neďaleko miesta, kde sa rieka Morava vlieva do Dunaja. Cieľom ochrany je najmä jedinečná fauna a flóra obývajúca xerotermné biotopy a významné geologické a paleontologické lokality. Nachádza sa tu mnoho chránených a ohrozených druhov rastlín aj živočíchov. Na ich záchranu sú nevyhnutné niektoré systémové opatrenia slúžiace na obnovu a udržanie jedinečných biotopov, od ktorých závisí ich prežitie a ďalšie prosperovanie.

Otázka: Kde sa nachádza národná prírodná rezervácia Devínska Kobyla ?
Odpoveď: Bratislavskom kraji neďaleko miesta, kde sa rieka Morava vlieva do Dunaja
Svätý Tomáš (mesto)

Holanďania nakoniec v roku 1641 opäť zaútočili a dobyli okrem mesta aj celú kolóniu Svätého Tomáša a Princovho ostrova. Stali sa pánmi tejto krajiny, až dokým ich v roku 1648 nevyhnal Brazílsky guvernér. Kolónia sa tak dostala opäť pod nadvládu Portugalcov. Ale v meste vládol chaos, ktorý bol aj všade na ostrovoch. Tento zmätok využili francúzski piráti a v roku 1709 napadli z mora mesto Svätý Tomáš. Žiadali 40 000 cruzados pod hrozbou, že zničia pevnosť São Sebastião. Takú sumu peňazí sa však nepodarilo zohnať a piráti ukradli z kráľovskej pokladnice 20 000 cruzados, zobrali rukojemníkov a odplávali do Angoly.

Otázka: Ako skončil útok francúzskych pirátov na mesto Svätý Tomáš v roku 2009 ?

Otázka: V ktorom roku dobyli Slováci celú kolóniu Svätého Tomáša a Princovho ostrova ?

Otázka: Kto vyhnal Holanďanov v roku 2018 zo Svätého Tomáša ?

Otázka: Kto napadol mesto Svätý Janko v roku 1709 ?

Otázka: Aké výkupné žiadali francúzski piráti za pevnosť Strečno ?
Svätý Tomáš (mesto)

V druhej polovici 16. storočia prebiehala snaha západoeurópskych krajín o prevzatie Portugalských zámorských majetkov. Kvôli tejto hrozbe bolo kráľovskou listinou z apríla 1566 nariadená výstavba obranných valov a zákopov okolo mesta proti hrozbe francúzskeho útoku. Lenže vtedajší obyvatelia mesta neboli schopní čeliť sústredenému útoku. Hrozba sa naplnila v roku 1567, kedy na mesto zaútočili francúzski piráti. Všetko obyvateľstvo vtedy muselo utiecť do priľahlých lesnatých hôr a počkať, kým sa neskončí rabovanie a neodídu. Neskôr sa na niektorých plantážach vzbúrili otroci proti zaobchádzaniu so strany svojich majiteľov. Tieto vzbury vyvolali v meste mnohé nezhody. Túto situáciu využila skupina angolských stroskotancov (port. angolares) a v roku 1574 napadli statky v okolí mesta a prebojovali sa až do mesta. Provizórne milície, vytvorené obyvateľmi mesta, však tento útok odrazili. Na posilnenie obrany mesta bola v roku 1575 dokončená pevnosť São Sebastião. V roku 1585 bolo mesto zničené požiarom. Do konca 16. storočia prebehlo na statkoch v okolí mesta niekoľko vzbúr otrokov a mnohé vzbury zasiahli aj do chodu mesta Svätý Tomáš. Najvýznamnejšia bola vzbura otroka menom Amador, ktorý sa v júli 1595 postavil do čela otrokov a sústredil okolo seba 5000 černochov a mulatov. Z nich postavil vojsko o sile 800 mužov a rozdelil ich do štyroch skupín. Bez problémov dobyli mesto Svätý Tomáš, ktoré už vtedy zastávalo úlohu hlavného mesta kolónie. Amador sa prehlásil za kráľa a pustošil celý ostrov Svätého Tomáša. Až v roku 1596 sa podarilo ozbrojeným jednotkám zatknúť Amadora. V roku 1600 prišli ku brehom ostrova Holanďania, ktorí systematicky ničili a preberali Španielske a Portugalské kolónie. Ani mesto nebolo výnimkou a pod tlakom Holanďanov odišli statkári do pokojnejšej Brazílie. V tomto období výrazne poklesla výroba cukru a mesto začalo spolu s celou krajinou chudobnieť.

Otázka: V ktorom roku zaútočili slovenskí piráti na mesto Svätý Tomáš ?

Otázka: Kto sa postavil do tyla vzbúrených otrokov v júli 1995 v meste Svätý Tomáš ?

Otázka: Kto napadol statky v okolí mesta Svätý Branislav v roku 1574 ?

Otázka: Čo nebolo nariadené mestu Svätý Tomáš kráľovskou listinou z apríla 1566 ?
Svätý Tomáš (mesto)

V 18. storočí sa mestečko Svätý Tomáš skladalo prevažne len zo slamených chyží, niekoľkých drevených domčekov, ktoré spolu s katedrálou Svätého Tomáša a vládnymi budovami z nepálených tehál tvorili čestnú výnimku. Mesto výrazne ovplyvnilo zrušenie otroctva v roku 1875 a začali sa najímať zmluvné pracovné sily (port. contratados) z ostatných kútov Portugalského impéria. Na prázdnych plantážiach v okolí mesta sa začala pestovať káva a kakao, ktorých ceny v tom čase stúpali a na ostrovoch sa im aj darilo. Krajina spolu aj s mestom začala opäť ekonomicky rásť a aj zavádzať technologické novinky. Medzi prvými novinkami pre mesto bolo vybudovanie elektrického osvetlenia v roku 1892, úzkorozchodná železnica, ktorej účelom bolo zvážanie plodín z plantáží vo vnútrozemí do prístavu v meste. Guvernér poveril výstavbou tohto diela v roku 1894 Francúza Edmonda Plantiera a spustená bola v roku 1913 v dĺžke 19 kilometrov. Radnica mesta si v roku 1898 požičala veľkú sumu peňazí a začala budovať kanalizáciu, mestský bitúnok a dôstojné budovy pre matriku a súdy. Mesto o dva roky neskôr vybudovalo aj potrebný maják na blízkom ostrovčeku Ilhéu das Cabras.

Otázka: Z čoho pozostávalo mesto Svätý Branislav v 18 . storočí ?

Otázka: V ktorom roku bolo vybudované plynové osvetlenie v meste Svätý Tomáš ?

Otázka: Kedy bola spustená prevádzka na širokorozchodnej železnici v meste Svätý Tomáš ?

Otázka: Čo sa prestalo pestovať na plantážach v okolí mesta Svätý Tomáš v 19 . storočí ?

Otázka: Kedy bolo zrušené proroctvo v meste Svätý Tomáš ?

Otázka: Z čoho sa skladalo mesto Svätý Tomáš v 18 . storočí ?
Odpoveď: zo slamených chyží, niekoľkých drevených domčekov, ktoré spolu s katedrálou Svätého Tomáša a vládnymi budovami z nepálených tehál tvorili čestnú výnimku

Otázka: V ktorom roku bolo vybudované elektrické osvetlenie v meste Svätý Tomáš ?
Odpoveď: v roku 1892

Otázka: Kedy bola spustená prevádzka na úzkorozchodnej železnici v meste Svätý Tomáš ?
Odpoveď: v roku 1913

Otázka: Čo sa začalo pestovať na plantážach v okolí mesta Svätý Tomáš v 19 . storočí ?
Odpoveď: káva a kakao

Otázka: Kedy bolo zrušené otroctvo v meste Svätý Tomáš ?
Odpoveď: v roku 1875
Svätý Tomáš (mesto)

Holanďania nakoniec v roku 1641 opäť zaútočili a dobyli okrem mesta aj celú kolóniu Svätého Tomáša a Princovho ostrova. Stali sa pánmi tejto krajiny, až dokým ich v roku 1648 nevyhnal Brazílsky guvernér. Kolónia sa tak dostala opäť pod nadvládu Portugalcov. Ale v meste vládol chaos, ktorý bol aj všade na ostrovoch. Tento zmätok využili francúzski piráti a v roku 1709 napadli z mora mesto Svätý Tomáš. Žiadali 40 000 cruzados pod hrozbou, že zničia pevnosť São Sebastião. Takú sumu peňazí sa však nepodarilo zohnať a piráti ukradli z kráľovskej pokladnice 20 000 cruzados, zobrali rukojemníkov a odplávali do Angoly.

Otázka: Ako skončil útok francúzskych pirátov na mesto Svätý Tomáš v roku 1709 ?
Odpoveď: piráti ukradli z kráľovskej pokladnice 20 000 cruzados, zobrali rukojemníkov a odplávali do Angoly

Otázka: V ktorom roku dobyli Holanďania celú kolóniu Svätého Tomáša a Princovho ostrova ?
Odpoveď: v roku 1641

Otázka: Kto vyhnal Holanďanov v roku 1648 zo Svätého Tomáša ?
Odpoveď: Brazílsky guvernér

Otázka: Kto napadol mesto Svätý Tomáš v roku 1709 ?
Odpoveď: francúzski piráti

Otázka: Aké výkupné žiadali francúzski piráti za pevnosť   São Sebastião ?
Odpoveď: 40 000 cruzados
Svätý Tomáš (mesto)

V druhej polovici 16. storočia prebiehala snaha západoeurópskych krajín o prevzatie Portugalských zámorských majetkov. Kvôli tejto hrozbe bolo kráľovskou listinou z apríla 1566 nariadená výstavba obranných valov a zákopov okolo mesta proti hrozbe francúzskeho útoku. Lenže vtedajší obyvatelia mesta neboli schopní čeliť sústredenému útoku. Hrozba sa naplnila v roku 1567, kedy na mesto zaútočili francúzski piráti. Všetko obyvateľstvo vtedy muselo utiecť do priľahlých lesnatých hôr a počkať, kým sa neskončí rabovanie a neodídu. Neskôr sa na niektorých plantážach vzbúrili otroci proti zaobchádzaniu so strany svojich majiteľov. Tieto vzbury vyvolali v meste mnohé nezhody. Túto situáciu využila skupina angolských stroskotancov (port. angolares) a v roku 1574 napadli statky v okolí mesta a prebojovali sa až do mesta. Provizórne milície, vytvorené obyvateľmi mesta, však tento útok odrazili. Na posilnenie obrany mesta bola v roku 1575 dokončená pevnosť São Sebastião. V roku 1585 bolo mesto zničené požiarom. Do konca 16. storočia prebehlo na statkoch v okolí mesta niekoľko vzbúr otrokov a mnohé vzbury zasiahli aj do chodu mesta Svätý Tomáš. Najvýznamnejšia bola vzbura otroka menom Amador, ktorý sa v júli 1595 postavil do čela otrokov a sústredil okolo seba 5000 černochov a mulatov. Z nich postavil vojsko o sile 800 mužov a rozdelil ich do štyroch skupín. Bez problémov dobyli mesto Svätý Tomáš, ktoré už vtedy zastávalo úlohu hlavného mesta kolónie. Amador sa prehlásil za kráľa a pustošil celý ostrov Svätého Tomáša. Až v roku 1596 sa podarilo ozbrojeným jednotkám zatknúť Amadora. V roku 1600 prišli ku brehom ostrova Holanďania, ktorí systematicky ničili a preberali Španielske a Portugalské kolónie. Ani mesto nebolo výnimkou a pod tlakom Holanďanov odišli statkári do pokojnejšej Brazílie. V tomto období výrazne poklesla výroba cukru a mesto začalo spolu s celou krajinou chudobnieť.

Otázka: Kedy zaútočili francúzski piráti na mesto Svätý Tomáš ?
Odpoveď: v roku 1567

Otázka: V ktorom roku sa podarilo ozbrojeným jednotkám zatknúť Amadora ?
Odpoveď: v roku 1596

Otázka: Kto sa postavil do čela vzbúrených otrokov v júli 1595 v meste Svätý Tomáš ?
Odpoveď: Amador

Otázka: Kto napadol statky v okolí mesta Svätý Tomáš v roku 1574 ?
Odpoveď: skupina angolských stroskotancov

Otázka: Čo bolo nariadené mestu Svätý Tomáš kráľovskou listinou z apríla 1566 ?
Odpoveď: výstavba obranných valov a zákopov okolo mesta proti hrozbe francúzskeho útoku
Svätý Tomáš (mesto)

Aj keď Portugalci objavili ostrov Svätého Tomáša 21. decembra 1471, história mesta Svätého Tomáša sa začala písať až v roku 1493, kedy na základe nariadenia Portugalského kráľa Jána II. boli odobratí mladší synovia židovských rodín, následne boli pokrstení a poslaní spolu s portugalskými vyhnancami (port. degredados) a černošskými otrokmi na ostrov Svätého Tomáša, aby založili novú kolóniu. Za ohnisko kolonizácie si osídlenci vybrali zátoku, ktorá sa teraz volá Ana Chaves. Začali tam stavať kostolík a domčeky. Osídlenci sa snažili pestovať plodiny so Stredomoria, ale tým sa tu nedarilo. Naopak, darilo sa cukrovej trstine dovezenej z Madeiry, ktorá sa ihneď ujala a v okolí osady vyrástli plantáže cukrovej trstiny. V roku 1535 bola osada São Tomé vyhlásená za mesto.

Otázka: Kedy bola založená kolónia na ostrove Svätý Tomáš ?
Odpoveď: v roku 1493

Otázka: Ako sa volá zátoka , kde bola postavená osada Svätý Tomáš ?
Odpoveď: Ana Chaves

Otázka: Akej plodine sa darilo v okolí osady Svätý Tomáš ?
Odpoveď: cukrovej trstine dovezenej z Madeiry

Otázka: Kedy bola osada Svätý Tomáš vyhlásená za mesto ?
Odpoveď: V roku 1535
Kólótes (sochár)

Kolótes bol autorom niekoľkých bronzových sôch filozofov a aj on sám tvoril sochy a umelcké predmety zo zlata a slonoviny. Medzi tieto diela patrila prekrásna socha boha Asklépia (zo slonoviny), ktorú staroveký grécky cestovateľ Strabón obdivoval v elidskom meste Kylléné alebo stôl zo zlata a slonoviny, umiestnený ako votívny dar v chráme bohyne Héry v Olympii. Pausanias o tom uvádza: „Sú tu ešte iné votívne dary, a to neveľká pohovka väčšinou zdobená slonovinou, Ifitov disk a stôl, na ktorý ukladajú vence určené víťazom. Pohovka je vraj hračka Hippodaimena. Na Ifitovom disku je zapísané prímerie, ktoré Éliďania vyhlasujú počas olympijských hier, a to nie vodorovne, ale písmenami na disku do kruhu. Stôl je zhotovený zo slonoviny a zo zlata a je to dielo Kólóta. Kólótés vraj bol z Hérakleie (zrejme ostrov v Kykladách), a tí, ktorí sa podrobne zaoberali históriou umelcov, vyhlasujú, že pochádzal z Paru, a že bol žiakom Pasitela, Pasitelés potom sám sa vyučil (chýba text)...“

Otázka: Z čoho tvoril Kólótes sochy a umelecké predmety ?
Odpoveď: zo zlata a slonoviny

Otázka: Čo tvoril Kólótes ?
Odpoveď: Kolótes bol autorom niekoľkých bronzových sôch filozofov a aj on sám tvoril sochy a umelcké predmety
Adam Ledwoń

Bol rozvedený a jeho manželka sa vrátila v októbri 2007 do Poľska. Zomrel 11. júna 2008 po tom, čo sa obesil vo svojom dome. Počas EURO 2008 bol spolukomentátorom televízie Polsat, ešte aj počas zápasu 8. júna 2008 medzi Nemeckom a Poľskom.  Na príčine sú možno aj rodinné problémy. Údajne deň pred svojou smrťou povedal svojmu priateľovi: „Mariola odišla, idem sa obesiť.“ Tieto slová nik nebral vážne. Vyšetrovanie smrti sprevádzajú záhadné okolnosti. Vchodové dvere do domu boli odomknuté a Ledwońovo auto stálo pred jeho domom plné zakúpených potravín. Jeho smrť oznámil polícií spoluhráč Patrick Wolf po tom čo zisťoval čo je s Ledwońom, keď sa neozýval a neprišiel ani na tréning.

Otázka: Kedy zomrel Adam Ledwoń ?
Odpoveď: Zomrel 11. júna 2008 po tom, čo sa obesil vo svojom dome
Banská Štiavnica

V roku 1735 bola v Banskej Štiavnici Samuelom Mikovínim založená prvá banská škola v Uhorsku, roku 1751 bola dokončená Kalvária, výstavba ktorej bola inicovaná jezuitom Františkom Pergerom. V tom istom roku mesto navštívil František I. Lotrinský, manžel Márie Terézie. V roku 1763 v meste vznikla Vysoká banícka škola, v roku 1770 premenovaná na Banícku akadémiu, prvá banská škola v Európe a najstaršia technická škola na svete. Jej prvý profesor bol Mikuláš Jacquin. Roku 1919 bola presťahovaná do maďarského mesta Šopron.

Otázka: Kým bola založená prvá ekonomická škola v Uhorsku ?

Otázka: V ktorom roku bola založená prvá banská škola v Poľsku ?

Otázka: V ktorom roku bola dokončená Kalvária v Prešove ?

Otázka: Kým bola iniciovaná výstavba mužského kláštora v Banskej Štiavnici ?

Otázka: V ktorom roku vzniklo v Banskej Štiavnici prvé banské múzeum ?
Banská Štiavnica

Banskoštiavnický Salamanderbol pôvodne vážny a slávnostný sprievod poslucháčov banskoštiavnickej akadémie pri zvlášť významných príležitostiach. Po 2. svetovej vojne sa tradícia salamandrových sprievodov obnovila 10. septembra 1949 v podvečer Dňa baníkov a hutníkov. Od roku 1993 sa v tejto tradícii pokračuje každoročne v druhý týždeň mesiaca september. Okrem samotného večerného (po zotmení) Salamandrového sprievodu, ktorý zobrazuje život banského mesta, sa podujatie Salamandrové dni rozšírilo na viac dní a ďalšie sprievodné akcie a stalo sa tak hlavnou atrakciou organizovanou v Štiavnici. Banskoštiavnický Salamander je zapísaný do zoznamu nehmotného kultúrneho dedičstva Slovenska.

Otázka: Čo v   Bardejove je zapísané do zoznamu nehmotného kultúrneho dedičstva Slovenska ?

Otázka: Čo bol prvomájový sprievod ?

Otázka: Kedy sa obnovila tradícia baníckych fakľových sprievodov ?

Otázka: Od ktorého roku sa v tradícii korunovačných sprievodov v Bratislave pokračuje každoročne ?

Otázka: Čo je hlavná kultúrna atrakcia organizovaná v Kremnici ?
Banská Štiavnica

Osud mesta Banská Štiavnica je úzko spätý s bohatými nálezmi drahých kovov, najmä striebornej rudy.



Územie mesta bolo osídlené Keltmi už v 3. – 2. storočí pred Kr., ktorí tu ťažili zlato. Z roku 1156 je najstaršia písomná zmienka o meste, ktoré sa spomína ako terra banensium – zem baníkov. V 13. storočí do Banskej Štiavnice prišli osadníci z Tirolska a Saska, z roku 1217 je prvý písomný dôkaz o ťažbe striebra na území mesta, roku 1238 dostalo mesto mestské privilégiá a z roku 1275 pochádza prvá listina opatrená mestskou pečaťou. V roku 1442 zažilo mesto plienenie a vraždenie vojskami Šimona Rozgoňa, roku 1443 ho postihlo ničivé zemetrasenie, po ktorom muselo byť opätovne vybudované. V 16. storočí prebralo mesto do svojich rúk ťažbu na území Banskej Štiavnice, v rokoch 1546 – 1559 bol prestavaný farský kostol na dnešný Starý zámok, ktorý slúžil ako protiturecká pevnosť, v rokoch 1564 – 1571 vybudovali Nový zámok ako protitureckú pevnosť. Roku 1627 bol v bani prvýkrát použitý pušný prach pri razení priekopu Daniel, v roku 1681 bola postavená Klopačka oznamujúca čas fárania.

Otázka: V ktorom storočí prišli do Partizánskej Lupče osadníci z Tirolska a Saska ?

Otázka: Kým bola osídlená   Banská Bystrica v 3 . - 2 . storočí pred Kr . ?

Otázka: Z ktorého roku je prvý písomný dôkaz o ťažbe striebra na území mesta Krupina ?

Otázka: Z ktorého roku je najstaršia písomná zmienka o meste Brezno ?

Otázka: Kým bolo mesto Kremnica vyplienené v roku 1442 ?
Banská Štiavnica

Banská Štiavnica (Schemnitz (deu), Selmecbánya (hun)) je historické mesto na strednom Slovensku s výrazne multikultúrnou minulosťou. Známe je ťažbou kovov (najmä striebra), významnou banskou legislatívou, samosprávou a akademickou tradíciou. Mesto je mestská pamiatková rezervácia od roku 1950 a zároveň centrom chránenej krajinnej oblasti Štiavnické vrchy vyhlásenej 22. septembra 1979 na rozlohe m  Hektárha ha
. Dňa 11. decembra 1993 bolo ako "historické mesto Banská Štiavnica a technické pamiatky jeho okolia" zapísané do zoznamu Svetového kultúrneho a prírodného dedičstva UNESCO.

Otázka: Čím nie je známe mesto Banská Štiavnica ?

Otázka: Odkedy nie je mesto Banská Štiavnica mestskou pamiatkovou rezerváciou ?

Otázka: Kedy bola Banská Štiavnica zapísaná do zoznamu UNPROFOR ?
Banská Štiavnica

V meste sa nachádzajú ZŠ Jozefa Horáka, Jozefa Kollára, Cirkevná ZŠ sv. Františka Assiského, Gymnázium Andreja Kmeťa, Stredná odborná škola sv. Františka Assiského, Stredná priemyselná škola Samuela Mikovíniho, Stredná lesnícka škola, Združená stredná škola obchodu a služieb a Súkromná hotelová akadémia. V Banskej Štiavnici je tiež detašované pracovisko Fakulty architektúry Slovenskej technickej univerzity. Od roku 2011 pôsobí v Banskej Štiavnici Hudobná a umelecká akadémia Jána Albrechta v Banskej Štiavnici, odborná vysoká škola.

Otázka: Čo pôsobí v meste Banská Štiavnica od roku 2011 ?
Odpoveď: Hudobná a umelecká akadémia

Otázka: Aké detašované pracovisko je v Banskej Štiavnici ?
Odpoveď: V Banskej Štiavnici je tiež detašované pracovisko Fakulty architektúry Slovenskej technickej univerzity.
Banská Štiavnica

Koncom 18. storočia bola Štiavnica s poddanskými dedinami s viac ako 20 000 obyvateľmi druhým najväčším sídlom na Slovensku tesne za Bratislavou. Koncom 18. storočia bola Samuelom Mikovínim, Matejom Kornelom Hellom a Jozefom Karlom Hellom vybudovaná sústava tajchov. V roku 1870 mesto získalo municipálne právo, čím sa vyňalo spod Tekovskej župy a bolo podriadené ministerstvu vnútra. V auguste 1873 bola sprevádzkovaná úzkorozchodná železnica z Hronskej Dúbravy ako prvá verejná úzkorozchodná parná železnica vo vtedajšom Uhorsku, ktorá je v súčasnosti známa ako Trať mládeže. V roku 1878 bola dokončená voznická dedičná štôlňa, ktorej dĺžka je okolo 16 km a slúžila na odvodňovanie baní. V júni roku 1919 do mesta prišla Maďarská červená armáda, v rokoch 1923 – 1960 malo mesto štatút okresného mesta, tento štatút mu bol obnovený roku 1996. 28. októbra 1948 bola do prevádzky uvedená železničná trať do mesta, 11. decembra 1993 bolo mesto zapísané na Zoznam svetového dedičstva UNESCO, roku 2001 bola po meste pomenovaná planétka (22185) Štiavnica. 23. – 24. apríla 1996 mesto navštívil prezident Michal Kováč, počas Salamandrových dní v rokoch 2002 a 2006 prezidenti Rudolf Schuster a Ivan Gašparovič a v októbri 2016 aj Andrej Kiska.

Otázka: Čo získalo mesto Banská Štiavnica v roku 1870 ?
Odpoveď: V roku 1870 mesto získalo municipálne právo, čím sa vyňalo spod Tekovskej župy a bolo podriadené ministerstvu vnútra.

Otázka: Koľko mala Štiavnica obyvateľov s poddanskými dedinami ?
Odpoveď: Koncom 18. storočia bola Štiavnica s poddanskými dedinami s viac ako 20 000 obyvateľmi

Otázka: Kedy bola sprevádzkovaná úzkorozchodná parná železnica z Hronskej Dúbravy ?
Odpoveď: V auguste 1873

Otázka: Kto vybudoval sústavu tajchov ?
Odpoveď: Samuelom Mikovínim, Matejom Kornelom Hellom a Jozefom Karlom Hellom

Otázka: Kedy bola Banská Štiavnica druhým najväčším sídlom na Slovensku ?
Odpoveď: Koncom 18. storočia
Banská Štiavnica

Banská Štiavnica sa nachádza cca 170 km severovýchodne od Bratislavy (prístup rýchlostnou cestou D1/R1 – tri výjazdy, prípadne z Nitry cez Levice a Bátovce) a 160 km severne od Budapešti (prístup cez Ostrihom – Štúrovo, Levice alebo Šahy). S výnimkou juhovýchodného prístupu zo Šiah cez Svätý Anton údolím rieky Štiavnica všetky príjazdy vyžadujú serpentínovitý prejazd cez hrebeň kaldery v celkovej dĺžke 17 až 22 km. Do cestnej siete je mesto priamo napojené cestou I/51 od Hronskej Breznice (napojenie na rýchlostnú cestu R1) alebo z južného smeru od Hontianskych Nemiec (križovatka s cestou I/66 a budúcim pripojením na rýchlostné cesty R3 a R7). Do mesta vedie aj cesta II/524 (B. Štiavnica – Levice) a cesty tretej triedy: III / 06518 (B.Štiavnica – Žarnovica k ceste I/65) a III / 06517 (B.Štiavnica – Vyhne – Bzenica k ceste I/65).

Otázka: Aké cesty tretej triedy vedú do mesta Banská Štiavnica ?
Odpoveď: cesty tretej triedy: III / 06518 (B.Štiavnica – Žarnovica k ceste I/65) a III / 06517 (B.Štiavnica – Vyhne – Bzenica k ceste I/65).

Otázka: Kde sa nachádza Banská Štiavnica ?
Odpoveď: Banská Štiavnica sa nachádza cca 170 km severovýchodne od Bratislavy (prístup rýchlostnou cestou D1/R1 – tri výjazdy, prípadne z Nitry cez Levice a Bátovce) a 160 km severne od Budapešti (prístup cez Ostrihom – Štúrovo, Levice alebo Šahy).

Otázka: Aká cesta druhej triedy vedie do mesta Banská Štiavnica ?
Odpoveď: Do mesta vedie aj cesta II/524 (B. Štiavnica – Levice)

Otázka: Ktorou cestou je mesto Banská Štiavnica priamo napojené do cestnej siete ?
Odpoveď: Do cestnej siete je mesto priamo napojené cestou I/51 od Hronskej Breznice (napojenie na rýchlostnú cestu R1) alebo z južného smeru od Hontianskych Nemiec (križovatka s cestou I/66 a budúcim pripojením na rýchlostné cesty R3 a R7).
Banská Štiavnica

Banskoštiavnický Salamanderbol pôvodne vážny a slávnostný sprievod poslucháčov banskoštiavnickej akadémie pri zvlášť významných príležitostiach. Po 2. svetovej vojne sa tradícia salamandrových sprievodov obnovila 10. septembra 1949 v podvečer Dňa baníkov a hutníkov. Od roku 1993 sa v tejto tradícii pokračuje každoročne v druhý týždeň mesiaca september. Okrem samotného večerného (po zotmení) Salamandrového sprievodu, ktorý zobrazuje život banského mesta, sa podujatie Salamandrové dni rozšírilo na viac dní a ďalšie sprievodné akcie a stalo sa tak hlavnou atrakciou organizovanou v Štiavnici. Banskoštiavnický Salamander je zapísaný do zoznamu nehmotného kultúrneho dedičstva Slovenska.

Otázka: Čo je zapísané do zoznamu nehmotného kultúrneho dedičstva Slovenska ?
Odpoveď: Banskoštiavnický Salamander je zapísaný do zoznamu nehmotného kultúrneho dedičstva Slovenska.

Otázka: Čo bol Banskoštiavnický Salamander ?
Odpoveď: pôvodne vážny a slávnostný sprievod poslucháčov banskoštiavnickej akadémie pri zvlášť významných príležitostiach

Otázka: Kedy sa obnovila tradícia salamandrových sprievodov ?
Odpoveď: 10. septembra 1949

Otázka: Od ktorého roku sa v tradícii salamandrových sprievodov pokračuje každoročne ?
Odpoveď: Od roku 1993

Otázka: Ako sa rozšírilo podujatie Salamandrové dni ?
Odpoveď: na viac dní a ďalšie sprievodné akcie a stalo sa tak hlavnou atrakciou organizovanou v Štiavnici
Banská Štiavnica

Napriek dlhej divadelnej tradícii mesto dodnes nemá stálu divadelnú scénu. V meste funguje divadelný súbor Základnej umeleckej školy, občianske združenie Priatelia Thálie združujúce štiavnických ochotníkov a súbor Všetci musia. V meste pôsobí Slovenské banské múzeum, pod ktoré spadajú múzeá Banské múzeum v prírode, Starý zámok, Nový zámok, Berggericht – mineralogická expozícia, Galéria Jozefa Kollára, Kammerhof – baníctvo na Slovensku, Štôlňa Glanzenberg a Fritzov dom, v ktorom sa nachádza mestský archív.

Otázka: Čo nemá dodnes mesto Banská Štiavnica ?
Odpoveď: stálu divadelnú scénu

Otázka: Aký funguje v meste Banská Štiavnica divadelný súbor ?
Odpoveď: V meste funguje divadelný súbor Základnej umeleckej školy, občianske združenie Priatelia Thálie združujúce štiavnických ochotníkov a súbor Všetci musia.

Otázka: Aké je v meste Banská Štiavnica múzeum ?
Odpoveď: V meste pôsobí Slovenské banské múzeum, pod ktoré spadajú múzeá Banské múzeum v prírode, Starý zámok, Nový zámok, Berggericht – mineralogická expozícia, Galéria Jozefa Kollára, Kammerhof – baníctvo na Slovensku, Štôlňa Glanzenberg a Fritzov dom, v ktorom sa nachádza mestský archív.

Otázka: Aké občianske združenie funguje v meste Banská Štiavnica ?
Odpoveď: občianske združenie Priatelia Thálie združujúce štiavnických ochotníkov a súbor Všetci musia.

Otázka: Čo sa nachádza vo Fritzovom dome ?
Odpoveď: mestský archív
Banská Štiavnica

V roku 1735 bola v Banskej Štiavnici Samuelom Mikovínim založená prvá banská škola v Uhorsku, roku 1751 bola dokončená Kalvária, výstavba ktorej bola inicovaná jezuitom Františkom Pergerom. V tom istom roku mesto navštívil František I. Lotrinský, manžel Márie Terézie. V roku 1763 v meste vznikla Vysoká banícka škola, v roku 1770 premenovaná na Banícku akadémiu, prvá banská škola v Európe a najstaršia technická škola na svete. Jej prvý profesor bol Mikuláš Jacquin. Roku 1919 bola presťahovaná do maďarského mesta Šopron.

Otázka: Kto založil v meste Banská Štiavnica prvú banskú školu v Uhorsku ?
Odpoveď: V roku 1735

Otázka: Kto navštívil mesto Banská Štiavnica v roku 1751 ?
Odpoveď: František I. Lotrinský

Otázka: V ktorom roku bola dokončená Kalvária v meste Banská Štiavnica ?
Odpoveď: roku 1751

Otázka: V ktorom roku bola v meste Banská Štiavnica založená prvá banská škola v Uhorsku ?
Odpoveď: V roku 1735

Otázka: Kým bola iniciovaná výstavba Kalvárie v meste Banská Štiavnica ?
Odpoveď: jezuitom Františkom Pergerom
Banská Štiavnica

Osud mesta Banská Štiavnica je úzko spätý s bohatými nálezmi drahých kovov, najmä striebornej rudy.



Územie mesta bolo osídlené Keltmi už v 3. – 2. storočí pred Kr., ktorí tu ťažili zlato. Z roku 1156 je najstaršia písomná zmienka o meste, ktoré sa spomína ako terra banensium – zem baníkov. V 13. storočí do Banskej Štiavnice prišli osadníci z Tirolska a Saska, z roku 1217 je prvý písomný dôkaz o ťažbe striebra na území mesta, roku 1238 dostalo mesto mestské privilégiá a z roku 1275 pochádza prvá listina opatrená mestskou pečaťou. V roku 1442 zažilo mesto plienenie a vraždenie vojskami Šimona Rozgoňa, roku 1443 ho postihlo ničivé zemetrasenie, po ktorom muselo byť opätovne vybudované. V 16. storočí prebralo mesto do svojich rúk ťažbu na území Banskej Štiavnice, v rokoch 1546 – 1559 bol prestavaný farský kostol na dnešný Starý zámok, ktorý slúžil ako protiturecká pevnosť, v rokoch 1564 – 1571 vybudovali Nový zámok ako protitureckú pevnosť. Roku 1627 bol v bani prvýkrát použitý pušný prach pri razení priekopu Daniel, v roku 1681 bola postavená Klopačka oznamujúca čas fárania.

Otázka: V ktorom storočí prišli do Banskej Štiavnice osadníci z Tirolska a Saska ?
Odpoveď: V 13. storočí

Otázka: Kto osídlil Banskú Štiavnicu už v 3 . - 2 . storočí pred Kr . ?
Odpoveď: Územie mesta bolo osídlené Keltmi už v 3. – 2. storočí pred Kr., ktorí tu ťažili zlato.

Otázka: Z ktorého roku je prvý písomný dôkaz o ťažbe striebra na území mesta Banská Štiavnica ?
Odpoveď: z roku 1217

Otázka: Z ktorého roku je najstaršia písomná zmienka o meste Banská Štiavnica ?
Odpoveď: Z roku 1156

Otázka: Čím je spätý osud mesta Banská Štiavnica ?
Odpoveď: s bohatými nálezmi drahých kovov, najmä striebornej rudy
Banská Štiavnica

Banská Štiavnica (Schemnitz (deu), Selmecbánya (hun)) je historické mesto na strednom Slovensku s výrazne multikultúrnou minulosťou. Známe je ťažbou kovov (najmä striebra), významnou banskou legislatívou, samosprávou a akademickou tradíciou. Mesto je mestská pamiatková rezervácia od roku 1950 a zároveň centrom chránenej krajinnej oblasti Štiavnické vrchy vyhlásenej 22. septembra 1979 na rozlohe m  Hektárha ha
. Dňa 11. decembra 1993 bolo ako "historické mesto Banská Štiavnica a technické pamiatky jeho okolia" zapísané do zoznamu Svetového kultúrneho a prírodného dedičstva UNESCO.

Otázka: Čím je známe mesto Banská Štiavnica ?
Odpoveď: Známe je ťažbou kovov (najmä striebra), významnou banskou legislatívou, samosprávou a akademickou tradíciou.

Otázka: Banská Štiavnica je centrom chránenej krajinnej oblasti ktorých vrchov ?
Odpoveď: Štiavnické vrchy

Otázka: Odkedy je Banská Štiavnica pamiatkovou rezerváciou ?
Odpoveď: od roku 1950

Otázka: Ktoré mesto je historickým mestom na strednom Slovensku s výrazne multikultúrnou minulosťou ?
Odpoveď: Banská Štiavnica

Otázka: Kedy bola Banská Štiavnica zapísaná do zoznamu UNESCO ?
Odpoveď: 11. decembra 1993