lukasjanek/skquad huggingface dataset:
IDEA

V roku 2011 bola Aliancia nového občana premenovaná na Stranu slobodné slovo – Nory Mojsejovej, čím de facto vznikla úplne nová politická strana a ANO zanikla.
 
Začiatkom roka 2012 boli zverejnené spisy SIS, pod názvom Gorila, v ktorých sú zaznamenané odposluchy stretnutí politikov a finančných skupín. Jednou z hlavných postáv je poslanec a minister ANO Jirko Malchárek tvrdí kniha Gorila od investigatívneho novinára Toma Nicholsona. Predsedníčkou strany sa stala košická podnikateľka Nora Mojsejová. Strana kandidovala v parlamentných voľbách v marci 2012 s Mojsejovou ako líderkou kandidátnej listiny. Mojsejová deklarovala, že nevylučuje povolebnú spoluprácu so žiadnou stranou. Vyhlásila "Ja pôjdem aj s diablom, keď mi splní to, čo chcem ja". Strana získala 1,22 % hlasov a do parlamentu sa nedostala. Mojsejová bola z výsledku sklamaná, podľa prieskumov očakávala, že výsledok strany bude oveľa silnejší.

Otázka: Čo je zaznamenané v spisoch Gorila ?
Odpoveď: odposluchy stretnutí politikov a finančných skupín
Aftermath Entertainment


Aftermath Entertainment je americké hip-hopové hudobné vydavateľstvo, ktoré v roku 1996 založil rapový producent Dr. Dre, krátko po opustení vydavateľstva Death Row Records. Vydavateľstvo pôsobí ako dcérska spoločnosť a distribuuje prostredníctvom Interscope Records. Súčasní interpreti, ktorí majú zmluvu s Aftermath Entertainment sú Dr. Dre, Eminem, 50 Cent, Game a Slim da Mobster. Medzi bývalých interpretov patria Busta Rhymes, Raekwon, Raki, Eve, Marsha Ambrosius, Stat Quo. Šesťnásť z osemnástich albumov vydavateľstva sa dostalo do Top 5 rebríčka Billboard 200 a 11 z nich dosiahli 1. miesto. Vydavateľstvo vydalo aj niekoľko multi-platinových platní od Eminema, Dr. Dre, 50 Centa a dve diamantové platne od Eminema.

Otázka: Kto založil vydavateľstvo Aftermath Entertainment ?
Odpoveď: rapový producent Dr. Dre

Otázka: Kedy založil D.r Dre vydavateľstvo Aftermath Records ?
Odpoveď: krátko po opustení vydavateľstva Death Row Records
Delphinium – rozšírenie mestskej knižnice v Stockholme

Zaseknutím novej knižnice do hrebeňa kopca sa rozšírila mestská a topografická situácia a zdôraznili sa kvality hrebeňa. Výsledok toho nie je len spojenie a prekrývanie sa navzájom ale nová budova a kopec sa stali prelínaným celkom. Kruhové križovatky na vrchole kopca sú usporiadané tak ako priestor medzi interiérom a exteriérom. To zohráva významnú úlohu pri prijímaní návštevníkov knižnice prichádzajúcich z observatória a ďalších vzdelávacích zariadení, ako napríklad Royal Institute of Technology.

Otázka: Ako sú usporiadané kruhové križovatky v Delphinium ?
Odpoveď: usporiadané tak ako priestor medzi interiérom a exteriérom

Otázka: Čím sa rozšírila mestská a topografická situácia budovou Delphinium ?
Odpoveď: Zaseknutím novej knižnice do hrebeňa kopca

Otázka: Aký vznikol výsledok zaseknutím knižnice Delphinium do hrebeňa kopca ?
Odpoveď: nová budova a kopec sa stali prelínaným celkom

Otázka: Akú úlohu zohrávajú kruhové križovatky v Delphinium ?
Odpoveď: úlohu pri prijímaní návštevníkov knižnice prichádzajúcich z observatória a ďalších vzdelávacích zariadení

Otázka: Z akých vzdelávacích zariadení prichádzajú návštevníci do Delphinium ?
Odpoveď: napríklad Royal Institute of Technology
Delphinium – rozšírenie mestskej knižnice v Stockholme

Budovu tvorí jasný 9-poschodový blok a nízke pódium. Nová verejná stavba vytvára Asplundovej knižnici dôstojný rámec a prepožičiava jej jasné pozadie pri klasických pohľadoch z ulice Odengatan. Vďaka citlivému rozostúpeniu je týmto dvom rôznym stavbám daná možnosť vzájomného spolužitia. Nízke pódium s kruhovou vnútornou záhradou slúži ako vstupná budova s ľahkou vizuálnou orientáciou a vytvára prechod a spojnicu medzi oboma budovami. Obnova a napojenie ku kopcu záhradnou plochou vytvorí v mestskom priestore novú verejne prístupnú krajinu neobyčajných kvalít.

Otázka: Na čo slúži nízke pódium s kruhovou záhradou v Delphinium ?
Odpoveď: slúži ako vstupná budova s ľahkou vizuálnou orientáciou

Otázka: Čo vytvára nízke pódium s kruhovou záhradou v Delphinium ?
Odpoveď: prechod a spojnicu medzi oboma budovami
Dolná Krupá

Rozprestierala sa v susedstve parku ohraničená potokom a cestou na dnešnom hornom konci obce. Zakladateľka rozária Mária Henrieta Choteková si ružami obklopila svoj zvláštny dom krytý slamou, nazývaný “horný” kaštieľ. Najväčší rozkvet zažívala ružová záhrada pred rokom 1914, kedy sa do Dolnej Krupej dostali ruže slávneho šľachtiteľa Rudolfa Geschwinda. V roku 1910 kúpila grófka jeho pozostalosť, ktorú tvorilo asi 2000 ruží. V roku 1926 v rozáriu rástlo už 5000 ruží a v roku 1929 až 6000. Odborníci považovali dolnokrupskú ružovú záhradu v čase kvitnutia za jednu z najväčších krás v krajine. Rozárium v čase hospodárskej krízy upadlo a od polovice 30-tych rokov minulého storočia postupne zaniklo.

Otázka: V ktorom roku kúpila grófka pozostalosť šľachtiteľa Rudolfa Geschwinda ? ?
Odpoveď: V roku 1910

Otázka: V ktorom roku rástlo v rozáriu v Dolnej Krupej najviac ruží ?
Odpoveď: v roku 1929 až 6000
Cárovič (opereta)


Cárovič (Der Zarewitsch (deu)) je opereta, ktorú skomponoval Franz Lehár. Premiéra sa konala 21. februára 1927 v Deutsches Künstlertheater v Berlíne. Libreto napísali Béla Jenbach a Heinz Reichert podľa činohernej predlohy poľskej autorky, Gabriely Zapolskej, ktorú videl Lehár hrať vo Viedni v roku 1917 v Detsches Volkstheater. Práva na jej dielo získali až po smrti autorky od jej dedičov. V pôvodnom diele odhrávajúcom sa v 18. storočí, vystupoval Alexej Petrovič, najstarší syn cára Petra Veľkého, ktorý sa zaľúbil do fínky a odišiel s ňou do Talianska. Bol však otcom prinútený vrátiť sa do Ruska, kde bol uväznený. Libretisti sa rozhodli obísť "politicky nepríjemné" časti diela. Dej bol prenesený o storočie neskôr a hlavná postava operety je len výplodom fantázie (nemá teda žiadnu oporu v dejinách). V operete sa cárovič vráti z Talianska do vlasti dobrovoľne, aby si splnil svoje povinnosti. Svojej lásky sa musí zriecť.

Otázka: Kto skomponoval operetu Cárovič ?
Odpoveď: Franz Lehár

Otázka: Kedy sa konala premiéra operety Cárovič Franza Lehára ?
Odpoveď: 21. februára 1927

Otázka: Kde sa konala premiéra operety Cárovič Franza Lehára ?
Odpoveď: v Deutsches Künstlertheater v Berlíne

Otázka: Kto napísal libreto k operete Cárovič autora Franza Lehára ?
Odpoveď: Libreto napísali Béla Jenbach a Heinz Reichert podľa činohernej predlohy poľskej autorky, Gabriely Zapolskej
Ferdinand (stíhač tankov)

Ťažký stíhač tankov Ferdinand bol ozbrojený podobne ako Kráľovský Tiger (kanón 88 mm PaK 43/2 L/71, vo vozidle si posádka viezla guľomet 7,92mm MG 34). Požadovaná extrémna pancierová ochrana (200 mm silný čelný pancier nadstavby, 100mm čelný pancier trupu, 80mm v zadnej časti nadstavby) viedla nakoniec k výrazne ťažšiemu stroju, než mal byť pôvodný tank (plne naložený muníciou a palivom mal hmotnosť asi 69 ton). To viedlo k podstatnému obmedzeniu rýchlosti (20 km/h na spevnenej ceste, 10-15 km/h v teréne a 8-10km/h v ťažkom teréne) a vysokej spotrebe paliva (6,3 l/km na ceste a 10,6 l/km). Posádku tvorilo 6 mužov (veliteľ, vodič, strelec, radista a 2 nabíjači). Plnú zásobu munície predstavovalo 55 granátov a 600 nábojov do guľometu a nádrž obsah 950 litrov.

Otázka: Akú spotrebu vody mal ťažký stíhač tankov Ferdinand ?

Otázka: Akú pancierovú ochranu nemal ťažký stíhač tankov Ferdinand ?

Otázka: Koľko zvierat tvorilo posádku ťažkého stíhača tankov Ferdinand ?

Otázka: Akú rýchlosť nedosahoval ťažký stíhač tankov Ferdinand ?

Otázka: Akú výzbroj nemal ťažký stíhač tankov Ferdinand ?

Otázka: Akú spotrebu paliva mal ťažký stíhač tankov Ferdinand ?
Odpoveď: 6,3 l/km na ceste a 10,6 l/km

Otázka: Akú pancierovú ochranu mal ťažký stíhač tankov Ferdinand ?
Odpoveď: 200 mm silný čelný pancier nadstavby, 100mm čelný pancier trupu, 80mm v zadnej časti nadstavby

Otázka: Koľko členov tvorilo posádku ťažkého stíhača tankov Ferdinand ?
Odpoveď: 6 mužov

Otázka: Akú rýchlosť dosahoval ťažký stíhač tankov Ferdinand ?
Odpoveď: 20 km/h na spevnenej ceste, 10-15 km/h v teréne a 8-10km/h v ťažkom teréne

Otázka: Akú výzbroj mal ťažký stíhač tankov Ferdinand ?
Odpoveď: kanón 88 mm PaK 43/2 L/71, vo vozidle si posádka viezla guľomet 7,92mm MG 34
Ferdinand (stíhač tankov)

Ako bolo spomenuté na Červenú armádu spravil Ferdinand taký dojem, že jeho meno sa stalo synonymom pre všetky stíhače tankov Nemecka. To je tiež dôvodom, prečo sa v sovietskej literatúre môžeme stretnúť s tisíckami zničených Ferdinandov, aj keď ich bolo v skutočnosti vyrobených len 90 kusov, z ktorých len časť bola zničená či vyradená na východnom fronte. V literatúre sovietskych autorov informácie o „Ferdinandoch“ môžu znamenať prakticky akýkoľvek stíhač tankov od strojov Marder I po Jagdtiger.

Otázka: Koľko kusov nemeckých stíhacích tankov Ferdinand bolo vyrobených počas Druhej svetovej vojny ?
Odpoveď: len 90 kusov
Columbus (ISS)

Štart laboratória Columbus k ISS bol naplánovaný pomocou raketoplánu Atlantis pri lete 1E (misia STS-122). Šesť mesiacov pred štartom prešiel Columbus záverečným testovaním, po ktorom NASA začala zariadenie integrovať do nákladového priestoru raketoplánu Atlantis.Kvôli poškodeniu raketoplánu Atlantis pri búrke s krupobitím 26. februára 2007 došlo k odkladu aj nasledujúcich štartov raketoplánov k Medzinárodnej vesmírnej stanici. Nový termín štartu letu STS-122 s laboratóriom Columbus bol predbežne stanovený na 6. decembra 2007.

10. novembra 2007 bol raketoplán Atlantis na mobilnom transportéri dopravený na štartovaciu rampu 39A a do jeho nákladového priestoru bolo 12. novembra umiestnené laboratórium.

Otázka: Kedy bol raketoplán Atlantis poškodený krupobitím , kvôli čomu sa posunul jeho štart do vesmíru ?
Odpoveď: 26. februára 2007
Columbus (ISS)

Podľa dohody s NASA môže Európska kozmická agentúra využívať 51 % vedeckej kapacity laboratória.ESA bude využívať päť skriňových vedeckých modulov, ďalších päť skriní je určených pre výskumy NASA. Štyri tieto moduly sú umiestnené vpredu, štyri vzadu a dva v hornej časti laboratória. Ďalšie tri skriňové moduly sú určené pre podporu života a pre chladiace systémy a zostávajúce skrine slúžia ako ukladacie priestory. Navyše je možné z vonkajšej strany laboratória umiestniť štyri plošiny pre vedecké prístroje. Každá externá plošina je namontovaná na adaptéri, na ktorý je možné umiestniť menšie inštrumenty a experimenty s hmotnosťou až 227 kg.

Pre modul Columbus sú pripravené nasledujúce skriňové experimentálne moduly:

Otázka: Koľko percent vedeckej kapacity laboratória Columbus na ISS môže využívať ESA ?
Odpoveď: 51 %
Columbus (ISS)

Vedenie Európskej kozmickej agentúry (ESA) schválilo program Columbus v roku 1985. Od tej doby bolo vypracovaných množstvo štúdií a návrhov. Pôvodne program Columbus zahrňoval letovú konfiguráciu: samostatná vedecká kozmická stanica obsluhovaná raketoplánom Hermes, ktorý by stanicu periodicky navštevoval kvôli údržbe a odoberaní vedeckých výsledkov, modul APM (Attached Pressurized Module) a polárna platforma (Polar Platform – pohybujúca sa po polárnej dráhe). Koncom roku 1989 vypracoval hlavný dodávateľ MBB-ERNO návrh rozpočtu na projekt, cena však bola pre ESA príliš vysoká.

Otázka: Kedy schválilo vedenie Európskej kozmickej agentúry program Columbus ?
Odpoveď: v roku 1985
Kozinovec

Pramení na severnom okraji Bielych Karpát, v podcelku Kýčerská hornatina, na severnom svahu Bartošovca (789,5 m n. m.) v nadmorskej výške približne 680 m n. m., neďaleko štátnej hranice s Českom. Od prameňa tečie takmer výlúčne severným smerom, na dolnom toku vstupuje do juhozápadného výbežku Javorníkov, do geomorfologickej časti Lysianska brázda. Tu preteká osadou Kozinová, stáča sa na severovýchod a podteká železničnú trať Púchov – Horní Lideč i cestu I/49. Na okraji osady Strelenka ústi v nadmorskej výške cca 438 m n. m. do potoka Lysky. Nepriberá žiadne prítoky.

Otázka: V akej nadmorskej výške ústi potok Kozinovec do potoka Lysky ?
Odpoveď: cca 438 m n. m.

Otázka: Kde pramení potok Kozinovec ?
Odpoveď: na severnom okraji Bielych Karpát, v podcelku Kýčerská hornatina, na severnom svahu Bartošovca (789,5 m n. m.) v nadmorskej výške približne 680 m n. m., neďaleko štátnej hranice s Českom

Otázka: Akú nadmorskú výšku má vrch Bartošovec ?
Odpoveď: 789,5 m n. m.

Otázka: V akej nadmorskej výške pramení potok Kozinovec ?
Odpoveď: približne 680 m n. m.

Otázka: Ktorým smerom tečie potok Kozinovec od svojho prameňa ?
Odpoveď: Od prameňa tečie takmer výlúčne severným smerom
Socket A

Socket A (tiež známy ako Socket 462) je pätica procesora používaná pre procesory AMD od procesora Athlon s jadrom K7 po Athlon XP s jadrom Barton a všetky procesory od spoločnosti AMD majúce označenie Duron a Sempron. Socket A tiež podporuje nové vstavané procesory AMD Geode NX (odvodené z Mobile Athlon XP). Do tohto typu pätice sa procesor nemusí zatláčať silou, ale len sa položí na päticu a páčkou sa k nemu pritlačia kontakty (deväť pinov na pätici je blokovaných kvôli prevencii vloženia iných procesorov, patriacich do Socket 370). Frekvencie FSB podporované AMD Athlon XP a Sempron sú 133 MHz, 166 MHz a 200 MHz.

Otázka: Čo je Socket A ?
Odpoveď: pätica procesora používaná pre procesory AMD

Otázka: Pod akým názvom je tiež známa pätica procesora Socket A ?
Odpoveď: Socket 462
Tour de la Bourse



Tour de la Bourse (známy aj ako Tour de la place Victoria) je mrakodrap v kanandskom meste Montreal. Bol navrhnutý talianskym architektom Luigim Morettim v internacionálnom štýle. Na návrhu sa podieľal taktiež Pier Luigi Nervi a architektonická spoločnosť Greenspoon, Freedlander, Dunne, Plachta & Kryton. Výstavba prebiehala v rokoch 1962 – 1964 a od dokončenia bola najvyššou železobetónovou budovou sveta až do roku 1968, kedy bol dokončený chicagsky Lake Point Tower. Najvyššou budovou Kanady bol do roku 1967, kedy ho predbehol mrakodrap Commerce Court West. Dnes je s výškou 190 m a 47 poschodiami 3. najvyššou budovou mesta.

Otázka: Čím bola výstavba Tour de la Bourse do roku 1968 ?
Odpoveď: najvyššou železobetónovou budovou sveta

Otázka: Čo je Tour de la Bourse ?
Odpoveď: je mrakodrap v kanandskom meste Montreal

Otázka: Kým bol navrhnutý Tour de la Bourse ?
Odpoveď: talianskym architektom Luigim Morettim

Otázka: Kto sa podieľal na návrhu Tour de la Bourse ?
Odpoveď: Pier Luigi Nervi a architektonická spoločnosť Greenspoon, Freedlander, Dunne, Plachta & Kryton.

Otázka: V ktorých rokoch prebiehala výstavba Tour de la Bourse ?
Odpoveď: 1962 – 1964
Vladimír Clementis

V roku 1945 bol opäť prijatý do KSČ. Na IX. zjazde KSČ v roku 1949 bol zvolený za člena Ústredného výboru (ÚV) strany. Zostal ním do roku 1951. V apríli 1945 sa stal štátnym tajomníkom na ministerstve zahraničných vecí. Ministrom zahraničia bol Jan Masaryk. 
Na základe dohody podpísanej 27. februára 1946 sa mala uskutočňovať výmena obyvateľstva medzi Česko-Slovenskom a Maďarskom. Maďarsko dohodu od začiatku hodnotilo ako vynútenú, krajne nevýhodnú a vyhýbalo sa jej realizácii. Slováci v Maďarsku prihlásení na výmenu čelili rôznym formám nátlaku a tak sa do 27. mája 1947 prihlásilo len 90 090 Slovákov. Clementis bol zástanca tejto dohody a Slováci v Maďarsku ho vnímali ako "záchrancu", ktorý im umožnil "repatriáciu". V tejto situácii pricestoval do Prahy Mihály Károlyi, bývalý prezident Maďarska, v tej dobe 68 ročný veľvyslanec Maďarska vo Francúzsku, pretože Maďarsko sa snažilo minimalizovať počty repatriovaných (dohoda bola recipročná).  O návšteve Masaryka a Clementisa dva týždne pred Masarykovým tragickým úmrtím píše vo svojich pamätiach takto:

Otázka: Do ktorého roku bol spisovateľ a politik Vladimír Clementis členom ÚV KSČ ? ?
Odpoveď: do roku 1951
Vladimír Clementis

Už počas štúdií na Právnickej fakulte Karlovej univerzity v Prahe sa angažoval v socialistickom hnutí akademickej mládeže. V roku 1922 založili títo ľavicoví intelektuáli združenie slovenských socialistických študentov, v ktorom sa venovali štúdiu marxistickej filozofie a ruského umenia. V roku 1924 začali vydávať štvrťročník DAV, od názvu tohto časopisu je odvodené pomenovanie celej skupiny – davisti. Clementis sa vďaka svojmu razantnému a zároveň kultivovanému spôsobu stal ich neoficiálnym vodcom. V roku 1924 vstúpil do Komunistickej strany Česko-Slovenska (KSČ).

Otázka: Do ktorej strany vstúpil spisovateľ a politik Vladimír Clementis v roku 1924 ?
Odpoveď: do Komunistickej strany Česko-Slovenska (KSČ)
Vladimír Clementis

Pochádzal z druhého manželstva skalického rodáka Ľudovíta Clementisa. Rodina Clementisovcov bola uhorská šľachtická rodina, ktorá získala armáles v roku 1651. Jeho otec bol učiteľ na evanjelickej škole, ktorú ako jedinú slovenskú školu v Tisovci, neskôr navštevoval aj syn Vladimír. Clementisov starý otec Václav Vraný pochádzal z českej evanjelickej rodiny z okolia Kolína, prišiel študovať na evanjelické gymnázium do Veľkej Revúcej a zostal na Slovensku ako učiteľ medzi spišskými Nemcami. V dôsledku Apponyiovského školského zákona ako masarykovec prejavujúci nedostatočné vlastenectvo bol zbavený miesta evanjelického učiteľa vo Vrbici a pôsobil ako kustód v Národnom múzeu v Turčianskom Svätom Martine. Rodina bola známa svojou pročeskou, slovanofilskou a protimaďarskou orientáciou.

Otázka: Z akej rodiny pochádzal spisovateľ a politik Vladimír Clementis ?
Odpoveď: Rodina Clementisovcov bola uhorská šľachtická rodina

Otázka: Čím bola známa rodina spisovateľa a politika Vladimíra Clementisa ?
Odpoveď: svojou pročeskou, slovanofilskou a protimaďarskou orientáciou.
Richnavské jazerá

Sú to umelé jazerá pri Štiavnických Baniach. Pôvodne to bol len jeden veľký tajch, postavený v 18. stor. (názvy: Richnavské/Richňavské jazero, Richnava/Richňava, Richnavská/Richňavská nádrž, Richnavský/Richňavský tajch'''), ktorý slúžil ako zásobník vody pre banský priemysel. Pre prílišnú veľkosť tajchu vzniklo nebezpečenstvo presakovania vody a poškodenia či pretrhnutia hrádze. Preto tajch rozdelili na dve polovice, pričom v ohrozenej časti znížili hladinu vody a spevnili hrádzu. Vznikli tak súčasné dve jazerá, ktoré sú síce oddelené hrádzou, ale vnútri hrádze sú navzájom aj prepojené.

Otázka: Kde sa nachádzajú Richnavské jazerá ?
Odpoveď: pri Štiavnických Baniach

Otázka: Čím boli pôvodne Richnavské jazerá ?
Odpoveď: Pôvodne to bol len jeden veľký tajch

Otázka: Na čo slúžil pôvodný tajch , na mieste ktorom sú dnes Richnavské jazerá ?
Odpoveď: slúžil ako zásobník vody pre banský priemysel
Vostok 1

Vostok 1 vyštartoval o 09:06:59,7 moskovského času (06:06:59,7 svetového času) z kozmodrómu Bajkonur na území vtedajšej Kazašskej SSR. Krátko po štarte nosnej rakety Jurij Gagarin vykríkol: „Ideme!“ Štart bol takmer bezproblémový, pričom iba nesprávne zafungovali meniče napätia v druhom, resp. centrálnom stupni nosnej rakety. Následkom toho Vostok nabral o 0,25 m/s vyššiu rýchlosť, čo prinieslo zvýšenie apogea dráhy o viac ako 85 km a namiesto plánovaného letu vo výške 180 – 230 km nad povrchom Zeme sa dostal na dráhu s výškou 181 – 327 km. Motor tretieho stupňa dohorel v čase 8 minút a 36 sekúnd, v 11. minúte sa tretí stupeň oddelil a v 14. minúte Gagarin pocítil stav beztiaže.

Otázka: Odkiaľ vyštartoval kozmický let Vostok 1 do vesmíru ?
Odpoveď: z kozmodrómu Bajkonur
Mestská hromadná doprava v Budapešti

BKV prevádzkuje rozsiahlu sieť hromadnej dopravy, s veľkým dôrazom na autobusy. Časť dopravných výkonov dodávajú formou subdodávok dopravcovia Volánbusz a VT-Arriva. Vozový park typicky modrých autobusov (staršie vozidlá tmavo modré, novšie svetlo modré) má okolo 1200 vozidiel. Významnú časť vozového parku naďalej tvoria autobusy maďarskej značky IKARUS. Zastúpené sú ako dobre známe článkové autobusy Ikarus 280, v počte cca 230 kusov, tak ich 11 metrová, resp. 12 metrová verzia Ikarus 260 (cca 230 kusů), resp. Ikarus 263 (4 kusy). Sú priemerne 20 rokov staré a preto sa musia často opravovať a niektoré príslušenstvo dokonca nefunguje, čo je pre cestujúcich značne nekomfortné. Zastúpené sú aj novšie typy autobusov maďarského výrobcu: Ikarus 415 (75 vozidiel), Ikarus 412 (cca 50 vozidiel), Ikarus 435 (cca 150 vozidiel) a Ikarus 405 (cca 28 vozidiel), okrajovo sú zastúpené vozidlá Ikarus V127 (5 kusov), Ikarus V187 (1 kus) a Ikarus-Renault Agora (1 kus). V rokoch 2004-2006, bolo kúpených 150 ks článkových autobusov Volvo 7700A, ktoré jazdia na veľmi vyťažených a dlhých linkách, ako 5 a 7. Od roku 2007 sa priebežne kupujú ojazdené autobusy od iných miest, kde ich už nepotrebujú. Jedná sa hlavne o Mercedes Citaro (cca 40 kusov), Volvo 7000A (25 kĺbových autobusov), Volvo 7700 (38 sólo autobusov) alebo Van Hool AG300 (cca 55 kĺbových autobusov), A300 (13 štandardných vozidiel) a A330 (50 vozidiel, z toho 49 s pohonom na CNG). Od mája do júla 2013 kúpila firma VT-Arriva 150 nových nízkopodlažných autobusov Mercedes Citaro 2. Tým súčasne stúpol podiel nízkopodlažných autobusov na 45 %. V roku 2014 kúpil dopravca BKV 3 kusy autobusov Solaris Urbino 10, 3 minibusy na podvozku Mercedes-Benz Sprinter a midibus Molitus S 91. Taktiež pribudlo ďalších 135 nových autobusov MAN Lion’s City a Rába-Volvo 7900A, ktoré boli prebrané firmou Volánbusz. Tieto autobusy sú takisto prevádzkované na linkách, ktoré sú prímestské, respektíve opúšťajú hranice mesta. Pre autobusy existujú tiež vyhradené jazdné pruhy, aby sa predišlo meškaniam pri dopravných zápchach.

Otázka: Koľko vozidiel má vozový park hromadnej dopravy v Bratislave ?

Otázka: Ktoré lietadlá tvoria významnú časť vozového parku mestskej hromadnej dopravy v Budapešti ?
Mestská hromadná doprava v Budapešti

Cena cestovného každým rokom narastala, v roku 2014 niektoré lístky zlacneli. Obsahuje 21,68% sadzbu DPH. Pre osoby do 6 rokov a osoby od 65 rokov je cestovanie zdarma, pri predložení dokladu (napríklad občianskeho preukazu). Na niektorých linkách autobusov je povinné nastupovať prednými dverami a je nutné sa preukázať CL alebo dokladom o bezplatnom cestovaní vodičovi. Cestovné lístky sú tlačené na papier. Pri nástupe sa musí CL označiť v manuálnych označovačoch červenej farby alebo v novších žltých, elektronických označovačoch. Pre prestup na inú linku je potrebný nový CL, alebo sa musí označiť druhá časť prestupného CL. Pri prestupe medzi linkami metra a z električky/metra na náhradnú autobusovú dopravu za ňu, je prestup bezplatný. Pri prestupu na náhradnú dopravu sa musí CL označiť v náhradnom autobuse na druhom konci CL.

Otázka: Ako sa označujú cestovné lístky v mestskej hromadnej doprave v Budapešti ?
Odpoveď: v manuálnych označovačoch červenej farby alebo v novších žltých, elektronických označovačoch

Otázka: Aká je DPH sadzba na cestovné lístky v Budapešti ?
Odpoveď: 21,68%

Otázka: Kto cestuje mestskou hromadnou dopravou v Budapešti zadarmo ?
Odpoveď: osoby do 6 rokov a osoby od 65 rokov

Otázka: Aká forma cestovných lístkov sa používa v mestskej hromadnej doprave v Budapešti ?
Odpoveď: tlačené na papier
Mestská hromadná doprava v Budapešti

BKV prevádzkuje rozsiahlu sieť hromadnej dopravy, s veľkým dôrazom na autobusy. Časť dopravných výkonov dodávajú formou subdodávok dopravcovia Volánbusz a VT-Arriva. Vozový park typicky modrých autobusov (staršie vozidlá tmavo modré, novšie svetlo modré) má okolo 1200 vozidiel. Významnú časť vozového parku naďalej tvoria autobusy maďarskej značky IKARUS. Zastúpené sú ako dobre známe článkové autobusy Ikarus 280, v počte cca 230 kusov, tak ich 11 metrová, resp. 12 metrová verzia Ikarus 260 (cca 230 kusů), resp. Ikarus 263 (4 kusy). Sú priemerne 20 rokov staré a preto sa musia často opravovať a niektoré príslušenstvo dokonca nefunguje, čo je pre cestujúcich značne nekomfortné. Zastúpené sú aj novšie typy autobusov maďarského výrobcu: Ikarus 415 (75 vozidiel), Ikarus 412 (cca 50 vozidiel), Ikarus 435 (cca 150 vozidiel) a Ikarus 405 (cca 28 vozidiel), okrajovo sú zastúpené vozidlá Ikarus V127 (5 kusov), Ikarus V187 (1 kus) a Ikarus-Renault Agora (1 kus). V rokoch 2004-2006, bolo kúpených 150 ks článkových autobusov Volvo 7700A, ktoré jazdia na veľmi vyťažených a dlhých linkách, ako 5 a 7. Od roku 2007 sa priebežne kupujú ojazdené autobusy od iných miest, kde ich už nepotrebujú. Jedná sa hlavne o Mercedes Citaro (cca 40 kusov), Volvo 7000A (25 kĺbových autobusov), Volvo 7700 (38 sólo autobusov) alebo Van Hool AG300 (cca 55 kĺbových autobusov), A300 (13 štandardných vozidiel) a A330 (50 vozidiel, z toho 49 s pohonom na CNG). Od mája do júla 2013 kúpila firma VT-Arriva 150 nových nízkopodlažných autobusov Mercedes Citaro 2. Tým súčasne stúpol podiel nízkopodlažných autobusov na 45 %. V roku 2014 kúpil dopravca BKV 3 kusy autobusov Solaris Urbino 10, 3 minibusy na podvozku Mercedes-Benz Sprinter a midibus Molitus S 91. Taktiež pribudlo ďalších 135 nových autobusov MAN Lion’s City a Rába-Volvo 7900A, ktoré boli prebrané firmou Volánbusz. Tieto autobusy sú takisto prevádzkované na linkách, ktoré sú prímestské, respektíve opúšťajú hranice mesta. Pre autobusy existujú tiež vyhradené jazdné pruhy, aby sa predišlo meškaniam pri dopravných zápchach.

Otázka: Ktoré novšie typy autobusov Ikarus sú zastúpené vo vozovom parku mestskej hromadnej dopravy v Budapešti ?
Odpoveď: Ikarus 415 (75 vozidiel), Ikarus 412 (cca 50 vozidiel), Ikarus 435 (cca 150 vozidiel) a Ikarus 405 (cca 28 vozidiel), okrajovo sú zastúpené vozidlá Ikarus V127 (5 kusov), Ikarus V187 (1 kus) a Ikarus-Renault Agora (1 kus)

Otázka: Koľko vozidiel má vozový park hromadnej dopravy v Budapešti ?
Odpoveď: 1200 vozidiel

Otázka: Ktoré autobusy tvoria významnú časť vozového parku mestskej hromadnej dopravy v Budapešti ?
Odpoveď: autobusy maďarskej značky IKARUS

Otázka: Ktorí dopravcovia okrem BKV sa podieľajú na hromadnej doprave v Budapešti ?
Odpoveď: Volánbusz a VT-Arriva

Otázka: Aké autobusy kúpili dopravcovia pre mestskú hromadnú dopravu v Budapešti v roku 2014 ?
Odpoveď: 3 kusy autobusov Solaris Urbino 10, 3 minibusy na podvozku Mercedes-Benz Sprinter a midibus Molitus S 91. Taktiež pribudlo ďalších 135 nových autobusov MAN Lion’s City a Rába-Volvo 7900A, ktoré boli prebrané firmou Volánbusz
Jupiter

Jupiter má veľmi rozsiahlu a silnú magnetosféru. Keby bola viditeľná zo Zeme, javila by sa až 5× väčšia ako Mesiac v splne, aj keď je omnoho ďalej. Toto magnetické pole vytvára mohutné výrony urýchlených častíc v Jupiterových radiačných pásoch, interaguje s mesiacom Io a vytvára vodivú trubicu a plazmový prstenec okolo neho. Jupiterova magnetosféra je najväčšia štruktúra slnečnej sústavy (je väčšia než magnetosféra Slnka). Celkový tvar magnetosféry Zeme a Jupitera je veľmi podobný. Magnetopauza v prípade Zeme sa však vytvára vo vzdialenosti 70 000 až 80000 km, ale u Jupitera takmer 100-krát ďalej. Tento rozdiel sa vysvetľuje nielen intenzívnejším magnetickým poľom Jupitera, ale aj tým, že intenzita slnečného vetra je vo vzdialenosti jeho obežnej dráhy podstatne slabšia ako pri Zemi.

Otázka: Akú magnetosféru má Jupiter ?
Odpoveď: Jupiter má veľmi rozsiahlu a silnú magnetosféru.

Otázka: Čo má Jupiter veľmi rozsiahle a silné ?
Odpoveď: magnetosféru
Jupiter


 
Viditeľný povrch Jupitera, čiže horná vrstva oblačnosti, má charakteristický vzhľad. Už menším ďalekohľadom možno pozorovať, že sa na ňom striedajú svetlejšie a tmavšie pásy. Svetlejšie pásy sú prejavom väčšej oblačnosti a vertikálneho prúdenia, tmavé pásy sú miesta s menšou alebo chýbajúcou oblačnosťou. Pásová štruktúra sa utvorila pravdepodobne hlavne v dôsledku Jupiterovej rýchlej rotácie a vnútornej energie. Smerom k pólom planéty sa pásová štruktúra postupne stráca. Okrem toho sa v Jupiterovej atmosfére vyskytuje mnoho oválnych útvarov, z ktorých najznámejšia a najstabilnejšia je Veľká červená škvrna. Svojimi rozmermi presahuje Zem, pričom jej veľkosť, tvar aj farba sa v priebehu času menia.

Otázka: Aký vzhľad má viditeľný povrch   Jupitera ?
Odpoveď: Viditeľný povrch Jupitera, čiže horná vrstva oblačnosti, má charakteristický vzhľad.
Jupiter

Atmosféra Jupitera sa skladá z približne 86 % vodíka a 14 % hélia (podľa počtu atómov, podľa hmotnosti ide o percentuálny pomer približne 75/24; s 1 % hmotnosti pripisovaným iným zložkám – vnútro obsahuje hustejšie materiály, kde sa percentuálny pomer mení na približne 71/24/5). Obsahuje tiež stopové množstvo metánu, vodných pár, amoniaku a „kamenia“. Koncentrácia amoniaku podľa údajov zo sondy Juno stúpa s hĺbkou. Nachádzajú sa tu tiež nepatrné množstvá uhlíka, etánu, sírovodíka, neónu, kyslíka, fosfínu a síry. Prekvapivo malé množstvo kyslíka, ktoré zistila sonda Galileo JEP, sa vysvetľuje tým, že sonda vstúpila do oblasti jednej z tzv. horúcich škvŕn, v ktorých väčšina vody (hlavná zlúčenina viažúca na Jupiteri kyslík) skondenzovala už v oveľa hlbších oblastiach. Oblaky v okolí týchto horúcich škvŕn obsahujú až 100-krát viac vody, ktorá viaže "chýbajúci" kyslík. Najvrchnejšie vrstvy atmosféry obsahujú kryštály zmrznutého amoniaku. Vodík a hélium sú bezfarebné plyny, na sfarbení atmosféry sa preto podieľajú jej prímesi. Vo vrcholcoch mrakov dochádza aj k početným elektrickým výbojom, ktoré zaznamenala aj sonda Galileo JEP.

Otázka: Z čoho sa skladá atmosféra Jupitera ?
Odpoveď: Atmosféra Jupitera sa skladá z približne 86 % vodíka a 14 % hélia

Otázka: Ktorá sonda vykonala prieskum atmosféry Jupitera ?
Odpoveď: sonda Galileo JEP

Otázka: Ktoré ďalšie plyny sa nachádzajú v atmosfére Jupitera okrem vodíka a hélia ?
Odpoveď: Nachádzajú sa tu tiež nepatrné množstvá uhlíka, etánu, sírovodíka, neónu, kyslíka, fosfínu a síry. Prekvapivo malé množstvo kyslíka
Jupiter

Jednotlivé pásy Jupiterovej atmosféry rotujú rôznou rýchlosťou; tento efekt bol po prvýkrát pozorovaný Cassinim (1690). Rotácia Jupiterovej polárnej atmosféry je o 5 minút dlhšia ako rotácia jeho rovníkovej atmosféry. Navyše sa pásy mrakov rôznej šírky pohybujú proti sebe v smere stálych vetrov. Na hraniciach týchto konfliktných prúdov vznikajú búrky a turbulencie. Rýchlosť vetra podľa údajov sondy Galileo dosahuje až 650 km/h a vetry vyvolávajú aj kolísania teploty vo vrchnej Jupitrovej atmosfére. Pôvod vetrov sa na rozdiel od pozemských nepripisuje ohrievaniu atmosféry Slnkom, ale vnútornému teplu planéty.

Otázka: Aký je časový rozdiel rotácie rovníkovej a polárnej atmosféry Jupitera ?
Odpoveď: Rotácia Jupiterovej polárnej atmosféry je o 5 minút dlhšia ako rotácia jeho rovníkovej atmosféry

Otázka: Čomu sa pripisuje pôvod vetra na Jupiteri ?
Odpoveď: vnútornému teplu planéty

Otázka: Akú rýchlosť vetra namerala sonda Galileo na Jupiteri ?
Odpoveď: Rýchlosť vetra podľa údajov sondy Galileo dosahuje až 650 km/
Jupiter

Jupiter je obrovská plynová guľa s 318-krát väčšou hmotnosťou ako je hmotnosť Zeme. Jeho objem by pohltil 1 319 Zemí. So svojou hmotnosťou 1,899x1027 kg je 2,5-násobne hmotnejší ako všetky ostatné planéty slnečnej sústavy dohromady. Je taký hmotný, že sa hmotný stred (ťažisko) sústavy Jupiter – Slnko nachádza nad slnečným povrchom (vo vzdialenosti 1,068 slnečného polomeru od stredu Slnka). Rovníkový priemer Jupitera je 142984 km. Rýchla rotácia Jupitera spôsobuje vydúvanie rovníkových vrstiev až o 9276 km oproti polárnym.

Už prvé spektroskopické pozorovania Jupitera ukázali, že je zložený najmä z molekulárneho vodíka (H2). Sonda Galileo zistila, že ho tvorí vodík a hélium, ktoré sú zmiešané v pomere 5:1. Tieto dva základné prvky tvoriace Jupiter sú najhojnejšie sa vyskytujúcimi prvkami vo vesmíre. Chemické zloženie Jupitera sa veľmi podobá chemickému zloženiu Slnka s tým rozdielom, že Jupiter obsahuje percentuálne viac ťažkých prvkov. Vo veľkom množstve sa tu nachádzajú napríklad vzácne plyny, ako sú argón, kryptón a xenón.

Otázka: Aké 2 chemické prvky prevažne tvoria Jupiter ?
Odpoveď: vodík a hélium, ktoré sú zmiešané v pomere 5:1

Otázka: Aké vzácne plyny obsahuje Jupiter ?
Odpoveď: Vo veľkom množstve sa tu nachádzajú napríklad vzácne plyny, ako sú argón, kryptón a xenón

Otázka: Aká je hmotnosť Jupitera ?
Odpoveď: 1,899x1027 kg

Otázka: Aký je rovníkový priemer Jupitera ?
Odpoveď: 142984 km

Otázka: Čo spôsobuje rýchla rotácia Jupitera ?
Odpoveď: Rýchla rotácia Jupitera spôsobuje vydúvanie rovníkových vrstiev až o 9276 km oproti polárnym
Jupiter

Jupiter sa sformoval spolu s inými planétami pred 4,6 až 4,7 miliardami rokov. Základom bol prachoplynový disk okolo formujúceho sa Slnka, protoplanetárny disk, v ktorom pravdepodobne postupným zliepaním (akréciou) vznikli zhluky hmoty – planétezimály. Z nich sa ďalším spájaním utvorili väčšie telesá zvané protoplanéty. Podľa najpodrobnejších výpočtov sa rádovo desiatky kilometrov veľké planétezimály počas 100 000 rokov spojili do planetárnych embryí s hmotnosťou rádovo 1024 kg. Zárodok Jupitera už mal natoľko veľkú gravitáciu, že začal priťahovať ľahké prvky, predovšetkým vodík. Tým rýchlo rástol objem a hmotnosť budúceho Jupitera. Ďalšie prudké zvyšovanie jeho hmotnosti spôsobila rozsiahla plynná obálka, pretože zabrzdila ďalšie prelietajúce telesá, ktoré padali na jeho povrch. Za 4 milióny rokov by mal Jupiter týmto spôsobom dosiahnuť hmotnosť rovnajúcu sa 21 hmotnostiam Zeme a jeho vznik bol dokončený ďalšou bleskovou akréciou materiálu.

Otázka: Čo bolo základom pre   vznik Jupitera ?
Odpoveď: Základom bol prachoplynový disk okolo formujúceho sa Slnka, protoplanetárny disk, v ktorom pravdepodobne postupným zliepaním (akréciou) vznikli zhluky hmoty – planétezimály

Otázka: Kedy sa sformoval Jupiter ?
Odpoveď: Jupiter sa sformoval spolu s inými planétami pred 4,6 až 4,7 miliardami rokov
Jupiter

Jupiter sa okolo svojej osi otočí najrýchlejšie zo všetkých planét slnečnej sústavy – otočenie netrvá ani 10 hodín. Planéta má podľa súčasných poznatkov najväčšiu sústavu mesiacov. Zo 67 jeho doteraz objavených družíc sú najznámejšie štyri najväčšie. Sú nazývané tiež Galileove mesiace, pretože prvý písomný záznam o ich pozorovaní urobil Galileo Galilei v roku 1610. Najväčší Galileiho mesiac, Ganymedes, je zároveň najväčším mesiacom v slnečnej sústave. Ďalšie známe mesiace sú Európa, ktorá je pokrytá ľadovou kôrou a Io, ktorý prejavuje mohutnú sopečnú aktivitu.

Otázka: Ktorá z planét slnečnej sústavy sa okolo svoje osi točí najrýchlejšie ?
Odpoveď: Jupiter

Otázka: Ako dlho trvá otočenie Jupiteru okolo vlastnej osi ?
Odpoveď: otočenie netrvá ani 10 hodín

Otázka: Koľko doteraz objavených družíc má Jupiter ?
Odpoveď: 67

Otázka: Ako sa nazývajú 4 najväčšie družice Jupiteru ?
Odpoveď: Sú nazývané tiež Galileove mesiace

Otázka: Čo označujeme názvom Ganymedes ?
Odpoveď: Najväčší Galileiho mesiac, Ganymedes, je zároveň najväčším mesiacom v slnečnej sústave
Jupiter

Mesiac Io je jedno z nemnohých telies v slnečnej sústave, ktoré má aktívne vulkány. Tento mesiac prejavuje najväčšiu sopečnú aktivitu zo všetkých známych telies v slnečnej sústave. Sopky však nevyvrhujú roztavené horniny, ako je to na Zemi, ale roztavenú síru. To objasňuje i čierno-červenožlté zafarbenie mesiaca. Vyvrhovaná ionizovaná síra vytvára okolo Jupitera tzv. plazmový torus. V ňom sa uzatvára časť Birkelandových prúdov tečúcich pozdĺž magnetických siločiar planéty a spätne ohrieva mesiac Io. Vulkanická činnosť na mesiaci Io je spôsobená kombinovaným ohrevom gravitačnými slapovými silami materskej planéty a elektromagnetickým ohrevom Birkelandovými prúdmi.

Otázka: Čím je výnimočný mesiac Io v slnečnej sústave ?
Odpoveď: Mesiac Io je jedno z nemnohých telies v slnečnej sústave, ktoré má aktívne vulkány

Otázka: Ktorý mesiac slnečnej sústavy prejavuje najväčšiu sopečnú aktivitu ?
Odpoveď: Mesiac Io

Otázka: Čo vyvrhujú sopky mesiaca Io v slnečnej sústave ?
Odpoveď: Sopky však nevyvrhujú roztavené horniny, ako je to na Zemi, ale roztavenú síru. To objasňuje i čierno-červenožlté zafarbenie mesiaca

Otázka: Čo znamená pojem plazmový torus ?
Odpoveď: Vyvrhovaná ionizovaná síra vytvára okolo Jupitera tzv. plazmový torus.

Otázka: Čím je spôsobená vulkanická činnosť na mesiaci Io ?
Odpoveď: Vulkanická činnosť na mesiaci Io je spôsobená kombinovaným ohrevom gravitačnými slapovými silami materskej planéty a elektromagnetickým ohrevom Birkelandovými prúdmi
Jupiter

Prstence sú hrubé asi 30 km, široké len 8000 km a ležia vo vzdialenosti asi 1,8 polomeru planéty od jej stredu. Hustota hmoty v Jupiterových prstencoch je veľmi nízka a jasnosť dosahuje len 12 magnitúd. Tvorené sú drobnučkými časticami s priemerom rádovo mikróny. Častice sú pravdepodobne dopĺňané z vnútorných mesiacov, z ktorých ich vymršťujú nárazy mikrometeoritov. Smerom od planéty jasnosť prstencov klesá veľmi rýchlo, smerom dovnútra pomalšie. Vnútorný halový prstenec siaha až k oblačnej prikrývke planéty. Sondy zistili i pomerne vysoký počet častíc v priestore nad prstencami, a tiež pod nimi. Je možné, že pri vytváraní prstencov sa uplatňuje i žiarenie z radiačných pásov a magnetické pole planéty.

Otázka: Aké hrubé sú prstence Jupitera ?
Odpoveď: Prstence sú hrubé asi 30 km

Otázka: Aké široké sú prstence Jupitera ?
Odpoveď: široké len 8000 km

Otázka: V akej vzdialenosti ležia prstence Jupitera od jeho stredu ?
Odpoveď: ležia vo vzdialenosti asi 1,8 polomeru planéty od jej stredu

Otázka: Aká je hustota hmoty v prstencoch Jupitera ?
Odpoveď: Hustota hmoty v Jupiterových prstencoch je veľmi nízka a jasnosť dosahuje len 12 magnitúd

Otázka: Čím sú tvorené prstence Jupitera ?
Odpoveď: Tvorené sú drobnučkými časticami s priemerom rádovo mikróny. Častice sú pravdepodobne dopĺňané z vnútorných mesiacov, z ktorých ich vymršťujú nárazy mikrometeoritov
Jupiter

 
Spolu s Jupiterom obiehajú okolo Slnka v približne rovnakej vzdialenosti dve skupiny planétok známych ako Trójania. Každá skupina zviera s planétou a Slnkom 60-stupňový uhol. Telesá v týchto pozíciách, tzv. libračných bodoch, sú dlhodobo stabilné. Prvým objaveným Trójanom Jupitera bola planétka 588 Achilles, ktorá má priemer 135 km. K 13. júnu 2009 bolo klasifikovaných 3183 Trójanov, pričom v skupine pred Jupiterom je ich známych o 443 viac než za ním. Pôvodné teórie predpokladali, že telesá boli na týchto pozíciách zachytené, ale najnovšie štúdie ukázali, že Jupiterovi Trójania boli na tejto dráhe už v záverečných štádiách formovania slnečnej sústavy. Ide teda o veľmi starú a dynamicky veľmi stabilnú skupinu.

Otázka: Ktorá planéta bola prvým objaveným Trójanom Jupitera ?
Odpoveď: Prvým objaveným Trójanom Jupitera bola planétka 588 Achilles

Otázka: Aký priemer má Trójan Jupitera 588 Achilles ?
Odpoveď: 135 km

Otázka: Koľko Trójanov Jupitera bolo klasifikovaných k 13 . 6 . 2009 ?
Odpoveď: K 13. júnu 2009 bolo klasifikovaných 3183 Trójanov

Otázka: Čo sú to planétky - Trójania ?
Odpoveď: Spolu s Jupiterom obiehajú okolo Slnka v približne rovnakej vzdialenosti dve skupiny planétok známych ako Trójania

Otázka: Aký uhol zvierajú Trójania s Jupiterom a Slnkom ?
Odpoveď: Každá skupina zviera s planétou a Slnkom 60-stupňový uhol
Jupiter


Veľká hmotnosť Jupitera a jeho umiestenie blízko vnútornej časti slnečnej sústavy spôsobuje jeho časté zrážky s jadrami komét. V období od 16. júla do 22. júla 1994 dopadlo na južnú pologuľu Jupitera viac ako 20 častí rozpadnutého jadra kométy Shoemaker-Levy 9, čo bola prvá príležitosť priamo pozorovať zrážku dvoch telies v slnečnej sústave. V miestach dopadu vytryskli z atmosféry Jupitera plyny, neskôr a v miestach dopadu vytvorili tmavé škvrny, ktoré boli pozorovateľné takmer rok. Kolíziu sledoval Hubblov ďalekohľad a tiež Keckove teleskopy.

Otázka: Čo spôsobuje veľká hmotnosť Jupitera v slnečnej sústave ?
Odpoveď: Veľká hmotnosť Jupitera a jeho umiestenie blízko vnútornej časti slnečnej sústavy spôsobuje jeho časté zrážky s jadrami komét

Otázka: Kedy sa vyskytla prvá možnosť priamo pozorovať zrážku 2 telies v slnečnej sústave ?
Odpoveď: V období od 16. júla do 22. júla 1994

Otázka: Čo sa udialo v miestach dopadu častí kométy Shoemaker na Jupiter ?
Odpoveď: V miestach dopadu vytryskli z atmosféry Jupitera plyny, neskôr a v miestach dopadu vytvorili tmavé škvrny, ktoré boli pozorovateľné takmer rok

Otázka: Ako bola sledovaná zrážka Jupitera a častíc kométy Shoemaker ?
Odpoveď: Kolíziu sledoval Hubblov ďalekohľad a tiež Keckove teleskopy
Jupiter

Pri pozorovaní voľným okom sa Jupiter javí ako veľmi jasné neblikajúce žlté teleso. Pri svojom najbližšom priblížení k Zemi – v opozícii – má planéta jasnosť -2,8 magnitúd, pri najväčšej vzdialenosti – v konjunkcii – iba -1,6. So zmenou vzdialenosti sa mení aj jeho uhlový priemer od 32" do 52". Za jeden deň sa na oblohe priemerne posunie o uhol 0,0831°. Podobne ako ostatné planéty, aj Jupiter vykresľuje na oblohe slučky, ktoré sú spôsobené zložením pohybu Jupitera a Zeme. Za jeden jeho siderický obeh, ktorý trvá necelých 12 rokov, urobí planéta necelých 11 (presnejšie 10,9) slučiek. Prechod jedným zvieratníkovým znamením mu trvá takmer presne rok.

Otázka: Akú jasnosť má Jupiter v pozícii najbližšie k Zemi ?
Odpoveď: Pri svojom najbližšom priblížení k Zemi – v opozícii – má planéta jasnosť -2,8 magnitúd

Otázka: Akú jasnosť má Jupiter v konjunkcii ?
Odpoveď: pri najväčšej vzdialenosti – v konjunkcii – iba -1,6

Otázka: Ako sa mení uhlový priemer Jupitera v závislosti od vzdialenosti od Zeme ?
Odpoveď: So zmenou vzdialenosti sa mení aj jeho uhlový priemer od 32" do 52"

Otázka: O aký uhol sa priemerne posunie Jupiter za jeden deň ?
Odpoveď: Za jeden deň sa na oblohe priemerne posunie o uhol 0,0831°
Jupiter

Už menším ďalekohľadom sa dajú pozorovať jeho štyri najväčšie mesiace. Ich jasnosti sa v opozícii pohybujú na hranici viditeľnosti voľným okom. Sú to 5,0 mag. (Io), 5,3 mag. (Európa), 4,6 mag (Ganymedes) a 5,6 (Kallisto). V ďalekohľade možno už v priebehu niekoľkých hodín sledovať zmeny polôh mesiačikov. Často dochádza aj k ich zákrytom planétou alebo naopak k prechodom cez jej disk. Polohy Galileiho mesiacov na každý deň v roku možno nájsť v astronomickej ročenke. Ľahko pozorovateľná je aj pásová štruktúra planéty.

Otázka: Aká je jasnosť mesiaca Kallisto v opozícii ?
Odpoveď: 5,6

Otázka: Aká je jasnosť mesiaca Io v opozícii ?
Odpoveď: 5,0 mag

Otázka: Aká je jasnosť mesiaca Ganymedes v opozícii ?
Odpoveď: 4,6 mag

Otázka: Ktoré mesiace Jupitera sú pozorovateľné voľným okom ?
Odpoveď: Už menším ďalekohľadom sa dajú pozorovať jeho štyri najväčšie mesiace. Ich jasnosti sa v opozícii pohybujú na hranici viditeľnosti voľným okom
Jupiter

V júli toho istého roku preletel okolo planéty aj Voyager 2. Jeho najbližšie priblíženie k Jupiteru sa odohralo 9. júla 1979, keď sa sonda priblížila iba na 570000 km od mračien na planéte. Podrobné pozorovanie Veľkej červenej škvrny ukázalo, že ide o komplex niekoľkých búrok okolo jednej obrovskej búrky zúriacej v atmosfére posúvajúcej sa ľavotočivým smerom. Na zaslaných fotografiách (celkom približne 18 000 fotografií) boli rozpoznané ďalšie menšie búrky, ktoré ukázali atmosféru Jupitera ako dynamický a búrlivý celok, ktorý nebol do dnešných dní celkom vysvetlený a popísaný.

Otázka: Ktorá družica sa priblížila   v júli 1979 k Jupiteru ?
Odpoveď: Voyager 2

Otázka: Kedy sa odohralo najbližšie priblíženie k Jupiteru družicou Voyager 2 ?
Odpoveď: Jeho najbližšie priblíženie k Jupiteru sa odohralo 9. júla 1979

Otázka: Na akú najmenšiu vzdialenosť sa priblížil Voyager 2 k Jupiteru ?
Odpoveď: iba na 570000 km od mračien na planéte

Otázka: Čo ukázalo pozorovanie Veľkej červenej škvrny na Jupiteri ?
Odpoveď: Podrobné pozorovanie Veľkej červenej škvrny ukázalo, že ide o komplex niekoľkých búrok okolo jednej obrovskej búrky zúriacej v atmosfére posúvajúcej sa ľavotočivým smerom

Otázka: Koľko fotografií bolo zaslaných z Jupitera Voyagerom 2 v roku 1979 ?
Odpoveď: približne 18 000 fotografií
Jupiter

Atmosféra Jupitera sa skladá z približne 86 % vodíka a 14 % hélia (podľa počtu atómov, podľa hmotnosti ide o percentuálny pomer približne 75/24; s 1 % hmotnosti pripisovaným iným zložkám – vnútro obsahuje hustejšie materiály, kde sa percentuálny pomer mení na približne 71/24/5). Obsahuje tiež stopové množstvo metánu, vodných pár, amoniaku a „kamenia“. Koncentrácia amoniaku podľa údajov zo sondy Juno stúpa s hĺbkou. Nachádzajú sa tu tiež nepatrné množstvá uhlíka, etánu, sírovodíka, neónu, kyslíka, fosfínu a síry. Prekvapivo malé množstvo kyslíka, ktoré zistila sonda Galileo JEP, sa vysvetľuje tým, že sonda vstúpila do oblasti jednej z tzv. horúcich škvŕn, v ktorých väčšina vody (hlavná zlúčenina viažúca na Jupiteri kyslík) skondenzovala už v oveľa hlbších oblastiach. Oblaky v okolí týchto horúcich škvŕn obsahujú až 100-krát viac vody, ktorá viaže "chýbajúci" kyslík. Najvrchnejšie vrstvy atmosféry obsahujú kryštály zmrznutého amoniaku. Vodík a hélium sú bezfarebné plyny, na sfarbení atmosféry sa preto podieľajú jej prímesi. Vo vrcholcoch mrakov dochádza aj k početným elektrickým výbojom, ktoré zaznamenala aj sonda Galileo JEP.

Otázka: Koľko % vodíka je obsiahnutých v atmosfére Jupitera ?
Odpoveď: 86 %

Otázka: Koľko % hélia je obsiahnutých v atmosfére Jupitera ?
Odpoveď: 14 %
Jupiter

Predpokladá sa, že v strede planéty leží pevné jadro, ktoré sa skladá najmä zo silikátov, železa a ďalších ťažkých látok. Preto ho možno nazvať kamenným. Jadro sa označuje za malé, pretože jeho priemer odhadovaný na nanajvýš 20 000 km, je iba zlomkom priemeru celej planéty. Stále je však väčšie ako priemer celej Zeme. Je v ňom koncentrovaná hmotnosť 10 až 20 Zemí. Tlak a teplota sú tu veľmi vysoké. Odhadujú sa na 30 000°C a 8,5 milióna MPa. Hlavne vysoký tlak bol v minulosti príčinou toho, že sa pevné jadro pokladalo za útvar zložený z pevného vodíka.

Otázka: Prečo sa jadro Jupitera nazýva kamenným ?
Odpoveď: Predpokladá sa, že v strede planéty leží pevné jadro, ktoré sa skladá najmä zo silikátov, železa a ďalších ťažkých látok. Preto ho možno nazvať kamenným

Otázka: Aký je priemer jadra Jupitera ?
Odpoveď: nanajvýš 20 000 km

Otázka: Aká je približná hmotnosť jadra Jupitera ?
Odpoveď: Je v ňom koncentrovaná hmotnosť 10 až 20 Zemí

Otázka: Aký je odhadovaný tlak v jadre Jupitera ?
Odpoveď: 8,5 milióna MPa

Otázka: Aká teplota sa odhaduje v jadre Jupitera ?
Odpoveď: 30 000°C
Jupiter

Nad jadrom sa nachádza vodíkový oceán, ktorý tvorí rozhodujúcu časť objemu i hmoty Jupiteru. Vodík je rozdelený do dvoch vrstiev a v oboch je kvapalný. Spodná vrstva siaha od jadra do vzdialenosti 46000 km od stredu planéty a skladá sa z kovového kvapalného vodíka. Kvôli veľkému tlaku má jeho vnútorná časť odtrhnuté elektróny z atómových obalov a má kovové vlastnosti. Druhá, vonkajšia vodíková vrstva, siaha do vzdialenosti 70000 km od stredu Jupitera. Jej hlavnou zložkou je kvapalný molekulárny vodík. Tvorí vlastný povrch planéty. Hranica medzi kovovým a molekulárnym oceánom je v hĺbke 17000 km pod povrchom.

Otázka: Čo sa nachádza nad jadrom Jupitera ?
Odpoveď: Nad jadrom sa nachádza vodíkový oceán, ktorý tvorí rozhodujúcu časť objemu i hmoty Jupiteru

Otázka: Do koľkých vrstiev je rozdelený vodík nad jadrom Jupitera ?
Odpoveď: Vodík je rozdelený do dvoch vrstiev

Otázka: Akého skupenstva je vodík vo vrstvách nad jadrom Jupitera ?
Odpoveď: je kvapalný

Otázka: Aká je dĺžka spodnej vrstvy Jupitera od jadra ?
Odpoveď: Spodná vrstva siaha od jadra do vzdialenosti 46000 km od stredu planéty

Otázka: Z čoho sa skladá spodná vrstva nad jadrom Jupitera ?
Odpoveď: skladá sa z kovového kvapalného vodíka
Jupiter

 

Jupiter bolo prvé teleso okrem Zeme, u ktorého boli objavené prirodzené družice. Objavili ich v roku 1610 Galileo Galilei a nezávisle od neho pravdepodobne aj Simon Marius.  Tieto prvé štyri objavené mesiace sú zároveň najväčšími Jupiterovými mesiacmi: Io, Európa, Ganymedes a Kallisto (dnes známe ako Galileove mesiace). Pri pozorovaní ich pohybu bolo zrejmé, že neobiehajú Zem. Táto skutočnosť bola hlavným bodom obhajoby Kopernikovej heliocentrickej teórie o pohybe planét; Galileiho vyhlásenie podpory Koperníkovej teórie ho dostalo do problémov s inkvizíciou.

Otázka: Kedy boli objavené prirodzená družice Jupitera ?
Odpoveď: Objavili ich v roku 1610

Otázka: Kto objavil prirodzené družice Jupitera ?
Odpoveď: Galileo Galilei a nezávisle od neho pravdepodobne aj Simon Marius

Otázka: Ktoré sú najväčšie objavené prirodzené družice Jupitera ?
Odpoveď: Io, Európa, Ganymedes a Kallisto

Otázka: Ktoré bolo prvé teleso okrem Zeme , u ktorého boli objavené prirodzené družice ?
Odpoveď: Jupiter