lukasjanek/skquad huggingface dataset:
Staroveký Egypt

Chrámoví astrológovia počas dejín starovekého Egypta generáciami zhromažďovali praktické informácie z pozorovaní, vďaka ktorým „sa naučili merať čas, zostavovať kalendáre, správne orientovať svoje budovy a mapovať oblohu. Praktické využitie ich astronomických znalostí patrí medzi to najvýznamnejšie, čím prispeli modernému svetu: … Starí Egypťania ako prvá civilizácia na svete zaviedla rok s 365 dňami, ktorý sa stal základom Juliánskeho kalendára. … Egypťania tiež ako prví rozdelili deň a noc na dvanásť dielov, dostali tým dvadsaťštyrihodinový deň.“ Počítali čas na hodiny, dni, týždne, mesiace, sezóny a roky, čo sú jednotky súvisiace s astronomickými javmi a používame ich dodnes.

Otázka: Čo sa naučili vďaka nazhromažďovaným informáciám ?
Odpoveď: merať čas, zostavovať kalendáre, správne orientovať svoje budovy a mapovať oblohu

Otázka: Čím prispeli modernému svetu ?
Odpoveď: Praktické využitie ich astronomických znalostí

Otázka: Čo zhromažďovali chrámoví astrológovia ?
Odpoveď: praktické informácie z pozorovaní

Otázka: Čo zaviedli ako prví na svete ?
Odpoveď: rok s 365 dňami, ktorý sa stal základom Juliánskeho kalendára

Otázka: Čo ako prví rozdelili ?
Odpoveď: deň a noc na dvanásť dielov, dostali tým dvadsaťštyrihodinový deň
Staroveký Egypt

Nebeská klenba (a podľa novších hypotéz Mliečna cesta) bola personifikovaná bohyňou Nut, ktorá sa nahá klenula z východu na západ ponad zem predstavovanou bohom Gebom. Medzi nimi stál vzduch ako boh Šu. Starovekí Egypťania poznali okrem Slnka a Mesiaca Merkúr, Venušu, Mars, Jupiter a Saturn a zobrazovali ich minimálne od Strednej ríše. Oblohu so súhvezdiami delili ekliptickou rovinou na severnú a južnú. Konkrétne súhvezdia však väčšinou ostávajú stále neidentifikované. Jediné súhvezdie, ktoré sa podarilo s určitosťou stotožniť s názvom „predná noha býka“ je Veľká medvedica. Najstaršie známe kompletné zobrazenie oblohy je v Senenmunovej horbke z 18. dynastie. Jediné známe kruhové zobrazenie schémy oblohy z Egypta je svetoznámy „zvieratník“ z Dendery z neskorého ptolemaiovského obdobia.

Otázka: Z akého obdobia pochádza zvieratník ?
Odpoveď: z neskorého ptolemaiovského obdobia

Otázka: Kde je najstaršie známe kompletné zobrazenie oblohy ?
Odpoveď: v Senenmunovej horbke z 18. dynastie

Otázka: Ako delili oblohu so súhvezdiami ?
Odpoveď: ekliptickou rovinou na severnú a južnú

Otázka: Aké telesá poznali Starovekí Egypťania ?
Odpoveď: okrem Slnka a Mesiaca Merkúr, Venušu, Mars, Jupiter a Saturn a zobrazovali ich minimálne od Strednej ríše

Otázka: Kým bola personifikovaná nebeská klenba ?
Odpoveď: bohyňou Nut
Staroveký Egypt

Staroegyptskí lodiari poznali spôsob, ako drevenými klinmi spojiť dosky lodnej konštrukcie. Škáry zatierali smolou. Vedeli tiež spájať drevené súčasti pomocou čapov a drážok. Dodnes sa zachoval exemplár 44-metrov dlhej lode faraóna Chufua približne z roku 2500 pred Kr., ktorý bol ešte nedávno uložený v podzemnom priestore pri základni Veľkej pyramídy. Pravdepodobne loď mala faraónovi slúžiť ako slnečná bárka, ktorá by ho po smrti odviezla na druhý svet. O námorných aktivitách ríše a schopnostiach staroegyptských lodníkov sa vie len veľmi málo napriek tomu, že Egypt dokázal postaviť aj veľké plavidlá. Plaviť sa v prehľadnom prostredí rieky Níl vyžadovalo iný druh majstrovstva ako námorná plavba cez Stredozemné alebo Červené more, kadiaľ viedli námorné obchodné cesty k partnerom, s ktorými Egypt obchodoval.

Otázka: Čím spájali drevené súčasti ?
Odpoveď: pomocou čapov a drážok

Otázka: Čo poznali Staroegyptskí lodiari ?
Odpoveď: spôsob, ako drevenými klinmi spojiť dosky lodnej konštrukcie

Otázka: Čím zatierali škáry ?
Odpoveď: smolou

Otázka: Pomocou čoho zatierali škáry ?
Odpoveď: smolou
Staroveký Egypt

Prvý známy doklad matematických výpočtov pochádza z preddynastického obdobia z Horného Egypta, v ktorom vidieť úplne vyvinutý číselný systém. Predstava o dôležitosti matematiky pre vzdelaného Egypťana vyplýva zo „satirického listu“ z obdobia Novej ríše, v ktorom autor učiteľ Hori vyzýva vojenského pisára Amenemopa, aby dokázal svoje schopnosti v každodenných matematických úlohách, napr. v prepočtoch súvisiacich s evidenciou pôdy, pracovnej sily a obilia. Podľa Rhindovho a Moskovského matematického papyrusu Egypťania poznali štyri matematické operácie – sčítanie, odčítanie, násobenie a delenie. Používali zlomky, vedeli vypočítať objem kvádra a pravidelného štvorbokého ihlana a plochu obdĺžnika, trojuholníka a kruhu. Rozumeli jednoduchým princípom aritmetiky, algebry a geometrie a vedeli riešiť jednoduché rovnice s jednou a dvoma neznámymi.

Otázka: Z čoho vychádza predstava o dôležitosti matematiky pre vzdelaného Egypťana ?
Odpoveď: zo „satirického listu“ z obdobia Novej ríše, v ktorom autor učiteľ Hori vyzýva vojenského pisára Amenemopa, aby dokázal svoje schopnosti v každodenných matematických úlohách

Otázka: Koľko matematických operácií poznali ?
Odpoveď: štyri matematické operácie – sčítanie, odčítanie, násobenie a delenie

Otázka: Čo vedeli vypočítať ?
Odpoveď: objem kvádra a pravidelného štvorbokého ihlana a plochu obdĺžnika, trojuholníka a kruhu. Rozumeli jednoduchým princípom aritmetiky, algebry a geometrie a vedeli riešiť jednoduché rovnice s jednou a dvoma neznámymi

Otázka: Z ak = ho obdobia pochádza prvý známy doklad matematický výpočtov ?
Odpoveď: z preddynastického obdobia z Horného Egypta
Staroveký Egypt

Pri stálom pozorovaní nočnej oblohy si egyptskí astronómovia uvedomili prítomnosť cirkumpolárnych hviezd na oblohe a jej severného pólu. Ten sa kvôli precesii v preddynastickom období nachádzal pri hviezde Thuban (α Dra) a okolo roku 1900 pred Kr. pri Kochabe (β UMi). Egypťania určovali nočný čas pomocou radu východov niekoľkých južných hviezd, ktoré sa v ptolemaiovskom období nazývali „dekany“. Dnes sú známe mená niektorých pozorovaných hviezd, s určitosťou je však stotožnený len Sírius (α CMa) – Sopdet a súhvezdie Orión – Sah. Sírius bol pre staroegyptskú civilizáciu najdôležitejšou hviezdou, ktorá prinášala nílske záplavy a nový rok. Okrem toho niektorí bádatelia sa domnievajú, že boha Sopdua je možné spojiť s hviezdou Canopus (α Car), ktorá je po Síriu druhou najjasnejšou hviezdou na nočnej oblohe.

Otázka: Čo si uvedomili astronómovia ?
Odpoveď: prítomnosť cirkumpolárnych hviezd na oblohe a jej severného pólu

Otázka: Podľa čoho určovali Egypťania nočný čas ?
Odpoveď: pomocou radu východov niekoľkých južných hviezd, ktoré sa v ptolemaiovskom období nazývali „dekany“

Otázka: Ktorá hviezda bola pre Egyptskú civilizáciu najdôležitejšia ?
Odpoveď: Sírius

Otázka: Čo prinášala hviezda Sirius ?
Odpoveď: nílske záplavy a nový rok

Otázka: Čo sa domnievali niektorí bádatelia ?
Odpoveď: že boha Sopdua je možné spojiť s hviezdou Canopus
Staroveký Egypt

Kultúra a pamiatky starovekého Egypta znamenajú pre svet dedičstvo s trvalou hodnotou. Kult bohyne Eset sa v starovekej Rímskej ríši stal populárnym. Záujem Rimanov bol stále veľký a z Egypta boli do Ríma privezené napr. niektoré obelisky. Dovážali tiež stavebný materiál určený pre objekty, ktoré napodobňovali svojím stvárnením egyptský štýl. Antickí dejepisci, ako Hérodotos, Strabón a Diodoros Sicílsky, sa o Egypt zaujímali a písali o ňom, vďaka čomu Rimania o ňom vedeli a vnímali ho ako záhadný kraj.

Otázka: Čo znamenajú Egyptské pamiatky pre svet ?
Odpoveď: dedičstvo s trvalou hodnotou

Otázka: Čo bolo populárne v starovekej Rímskej ríši ?
Odpoveď: Kult bohyne Eset

Otázka: Čo sa priviezli z Egypta do Ríma Rimania ?
Odpoveď: niektoré obelisky

Otázka: Ktorí antickí dejepisci písali o Egypte ?
Odpoveď: Hérodotos, Strabón a Diodoros Sicílsky

Otázka: Vďaka komu Rimania vnímali Egypt ako záhadný kraj ?
Odpoveď: Antickí dejepisci
Staroveký Egypt

Ešte pred obdobím Starej ríše Egypťania vynašli sklovitý materiál, ktorý je dnes známy ako egyptská fajansa a zaobchádzali s ňou ako s polodrahokamom. Fajansa je „keramický materiál z rozdrveného kremeňa a piesku so sodno-vápenato-silikátovou glazúrou.“ Farbila sa zvyčajne meďou. Egypťania ju používali na výrobu korálikov, dlaždíc, figúrok a ďalších malých predmetov. Známe sú viaceré výrobné postupy, pri typickom sa rozmiešal práškový materiál do pasty, ktorou sa obalilo hlinené jadro a to sa vypálilo. S technikou výroby fajansy je späté farbivo nazývané egyptská modrá. Vznikala roztavením alebo spečením siliky, medi, vápna a alkaloidu, ako napr. nátronu. Výrobok sa mohol pomlieť a použiť opäť ako pigment.

Otázka: Ako sa nazýva kovový materiál vynájdený Egypťanmi ?

Otázka: Z čoho sa vyrábala eguptská henna ?

Otázka: Na čo používali Egypťania polodrahokamy ?

Otázka: Ako vzniklo farbivo egyptská červená ?

Otázka: Čím sa čistila egyptská fajansa ?
Staroveký Egypt

Medzi tresty za malé priestupky patrili pokuty, bitie, zmrzačenie alebo vyhnanstvo a ich použitie záviselo od závažnosti činu. Vážne zločiny ako vražda alebo vykrádanie hrobov boli trestané odťatím hlavy, utopením alebo nabodnutím na kôl. Trest mohol byť rozšírený aj na rodinu zločinca. Orákulá plnili na začiatku Novej ríše dôležitú úlohu v staroegyptskom občianskom a trestnom súde. Pri takomto procese sa božstvu položila otázka formulovaná tak, aby mohlo odpovedať vo význame „áno“ alebo „nie“. Božstvo nesené kňazmi vyjavovalo svoju odpoveď rôzne, pohlo sa dopredu alebo dozadu, alebo ukázalo na jednu z odpovedí napísaných na kúskoch papyrusu, príp. na ostrakách.

Otázka: Čo patrilo medzi tresty za malé priestupky v starovekom Grécku ?

Otázka: Ako boli trestané vážne zločiny v starovekom Ríme ?

Otázka: Na koho mohol byť rozšírený vážny trest v stredovekom Anglicku ?

Otázka: Ako nesmela byť formulovaná otázka pre božstvo na staregyptskom súde ?

Otázka: Ako vyjavovalo božstvo nesené kňazmi v Starovekom Egypte svoju veštbu ?
Staroveký Egypt

Hospodárenie na poliach záviselo na cykloch rieky. Egypťania rozoznávali podľa toho tri ročné obdobia: achet – obdobie záplav, peret – obdobie rozpuku a šemu – obdobie žní. Záplavy trvali od júna do septembra a zanechávali vrstvu bahna bohatého na minerály, ktorá bola ideálna pre rast obilia. Keď voda záplav opadla, začalo sa obdobie siatia a rozpuku, ktoré trvalo od októbra do februára. Roľníci zorali polia a zasiali zrno. Polia boli zavlažované priekopami a kanálmi. Egypťania museli dodávať vlahu z rieky, pretože pršalo len zriedka. Od marca do mája roľníci žali kosákmi svoju úrodu, ktorú potom mlátili cepmi, aby oddelili zrno od slamy. Zrno zbavili pliev a to bolo pripravené na mletie. Múku potom použili alebo uskladnili na neskoršie.

Otázka: Od kedy do kedy trvali obdobia sucha v starovekom Egypte ?

Otázka: Čo sa začalo , keď prišlo obdobie sucha v starovekom Egypte ?

Otázka: Čo robili roľníci v Starovekom Grécku od marca do mája ?

Otázka: Na čom bolo závislé hospodárenie na poliach v starovekej Indii ?

Otázka: Aké ročné obdobia rozoznávali Rimania ?
Staroveký Egypt

V polovici 1. storočia po Kr. si do Egypta našlo cestu kresťanstvo, jeden z viacerých vtedajších kultov, ktoré sa uchádzali o priazeň Egypťanov. Ukázala sa však jeho nekompromisnosť pri obracaní ľudí z tradičného egyptského náboženstva, tak aj z grécko-rímskych kultov. To viedlo k prenasledovaniu kresťanských konvertitov a vyvrcholilo veľkými čistkami za cisára Diokleciána, ktoré začali roku 303 po Kr. V roku 313 po Kr. bolo kresťanstvo vyhlásené za štátne náboženstvo rímskeho impéria. Následne cisár Theodosius roku 380 po Kr. ediktom vyhlásil kresťanstvo za jediné náboženstvo v ríši. Zakázal tak pohanské rituály v impériu, a tým uzatvoril aj egyptské chrámy. Alexandria sa stala javiskom veľkých protipohanských nepokojov, ktoré zničili mnoho súkromných a verejných pohanských náboženských objektov. Následkom tradičné egyptské náboženstvo ešte viac upadalo. Staroegyptčina bola síce medzi obyvateľstvom živá, schopnosť čítať hieroglyfy sa však vytrácala, pretože kňazi, ktorí udržiavali po tisícročia túto znalosť, pomaly mizli. Chrámy boli niekedy prerobené na kostoly alebo opustené a stali sa z nich zdroje kameňa.

Otázka: Kedy vyhlásil cisár Nero kresťanstvo za jediné náboženstvo v starovekom Egypte ?

Otázka: V ktorom storočí si do Kanady našlo cestu kresťanstvo ?

Otázka: Čo sa neukázalo po príchode kresťanstva do Egypta ?

Otázka: V ktorom roku bol islam vyhlásený za štátne náboženstvo rímskeho impéria ?
Staroveký Egypt

 
Egypťania vnímali okolité prírodné deje ako prejavy jedného celku, preto sa podľa oblohy a nebeských telies  snažili zosúladiť náboženské a štátne aktivity. Uvedomovali si rozdiel v rýchlosti pohybov objektov a ich periodicitu. Porovnávali astronomické javy, napr. cyklus Mesiaca alebo východy najjasnejších hviezd, s každoročnými nílskymi záplavami. Rozoznávali lineárny čas džet a cyklický neheh. Množstvo sviatkov bolo založených na opakujúcich sa astronomických dejoch, ktoré prebiehali napr. každý rok. Podobne každodenné chrámové rituály boli vyvolané určitou denne sa opakujúcou astronomickou udalosťou. Niektoré astronomické objekty boli vďaka svojej dôležitosti v bežnom a sviatočnom živote zbožštené, napr. Slnko ako boh Re alebo hviezda Sírius ako bohyňa Sopdet. Takto personifikované sa dostali do legiend a náboženských a mytologických príbehov.

Otázka: Ako nevnímali Egypťania okolité prírodné deje ?

Otázka: Na čom boli založené sviatky v starovekom Ríme ?

Otázka: Čo sa nesnažili zosúladiť starovekí egypťania podľa oblohy a nebeských telies ?

Otázka: Ktoré geologické javy porovnávali starovekí egypťania ?
Staroveký Egypt

Egypťania si v priebehu histórie vybudovali kultúrne bohatstvo, ktorého súčasťou bolo množstvo sviatkov a slávností sprevádzaných hudbou a tancom. Hudba a tanec boli populárne formy zábavy pre tých, ktorí si ich mohli dovoliť. Medzi najstaršie hudobné nástroje patrili flauty a harfy, neskôr sa rozšírili aj nástroje podobné trúbkam, hobojom a píšťalám. Počas Novej ríše sa hralo na zvoncoch, čineloch, tamburínach, bubnoch a ázijských lutnách a lýrach. Sistrum bol jednoduchý hudobný nástroj patriaci medzi perkusie, ktorý sa používal pri náboženských rituáloch.

Otázka: Aké boli nepopulárne formy zábavy v starovekom Egypte ?

Otázka: Ktoré hudobné nástroje patria medzi najmladšie ?

Otázka: Na ktorých nástrojoch sa nehralo počas takzvanej Novej ríše ?

Otázka: Čo nebol Sistrum ?
Staroveký Egypt

Súčasťou typického armádneho vybavenia boli luky so šípmi, kopije a štíty so zaokrúhlenými vrchmi, spevnené zvieracou kožou napnutou na drevenom ráme. Začiatkom Novej ríše za začal používať vojnový voz, ktorý priviezli Hyksósi. Zbrane a pancier sa viac zdokonalil po zavedení bronzových prvkov. Štíty boli celé z dreva spevnené v strede bronzovou puklicou, kopije mali bronzový hrot. Staroegyptské vojsko prevzalo ázijskú sečnú zbraň chopeš. Predpokladá sa na základe väčšiny vyobrazení, že faraón viedol vojsko do boja a stál na jeho čele. Je to pravdepodobné napr. v prípade faraóna Sekenenreho Taa a jeho synov, ktorí aktívne bojovali v stretoch s ázijskými Hyksósmi. Jestvujú však aj opačné názory. Vojakov odvádzali z bežnej populácie, no už počas Novej ríše a hlavne v neskôr vojsko tvorili žoldnieri z Núbie a Líbye.

Otázka: Čo nebolo súčasťou armádneho vybavenia starovekého Egyptu ?

Otázka: Kedy sa prestal v starovekom Egypte používať vojnový povoz ?

Otázka: Kto priviezol do starovekého Ríma vojnový povoz ?
Staroveký Egypt

Egypťania ťažili olovnatú rudu galenit v Gebel Rosas na výrobu oloviek k sieťam, závaží, olovníc a malých figúrok. Meď bola najdôležitejším kovom na výrobu nástrojov a tavila sa v peciach z malachitovej rudy zo Sinaja. Zlato sa získavalo tak, že sa z usadených vrstiev vymývali nugety, alebo pomocou prácnejšieho drvenia a vymývania zlatonosného kvarcitu. Železné ložiská v Hornom Egypte sa začali využívať až v Neskorom období. Kvalitný stavebný kameň bol v Egypte hojný. Vápenec sa ťažil pozdĺž celého nílskeho údolia, granit v Aswáne, bazalt a pieskovec vo Východnej púšti v suchých korytách. Ložiská dekoratívneho kameňa ako napr. porfýru, droby, alabastru alebo karneolu sa nachádzali tiež vo Východnej púšti a boli vyhľadávané už pred 1. dynastiou. Počas grécko-rímskeho obdobia sa vo Wádí Sikait ťažil smaragd a vo Wádí el-Hudi ametyst.

Otázka: Kde ťažili starovekí Egypťania mramor ?

Otázka: Na čo používali Egypťania granát ?

Otázka: Kde ťažili starovekí Egypťania striebro ?

Otázka: Ako sa získaval bronz v starovekom Egypte ?

Otázka: Kde ťažili starovekí Egypťania diamanty ?
Staroveký Egypt

 
Panovníci Strednej ríše obnovili prosperitu a stabilitu krajiny, čo podnietilo oživenie umenia, literatúry a monumentálnych stavebných projektov. Nebhepetre Mentuhotep (II.) a jeho nástupcovia z 11. dynastie vládli z Vesetu (Téby, H04). Vezír posledného faraóna tejto dynastie prebral moc a založil 12. dynastiu ako Amenemhet I. a vládol z nového sídla Ictauej, nachádzajúceho sa niekde medzi Nílom a Fajjúmskou oázou. Z nového sídla sa faraóni 12. dynastie chopili prezieravej kultivácie priľahlého územia cez intenzívnu výstavbu zavlažovacieho systému, ktorá im mala zvýšiť regionálnu poľnohospodársku produkciu. Okrem toho znovu dobyli územia v Núbii bohaté na kamenné lomy a zlaté bane a vo východnej delte vybudovali obranný systém proti vpádom z Blízkeho východu známy v neskoršom období pod menom „Múry vládcu“.

Otázka: Odkiaľ vládol faraón Merhetepre Sebekhotep ?

Otázka: OKde sa nachádzal staroegyptský Veset ?

Otázka: Odkiaľ vládli faraóni 10.dynastie ?

Otázka: Ako sa volá rímsky ochranný systém proti vpádom z Blízkeho východu ?

Otázka: Úpadok čoho nastal počas vlády faraónov Strednej ríše ?
Staroveký Egypt

Egypt dosiahol vrchol počas Novej ríše v ramessovskom období, keď súperil s Chetitskou a Asýrskou ríšou a so štátom Mitanni. Jeho vplyv siahal od Sýrskej púšte na východe, k saharským oázam na západe. Najjužnejšou hranicou ríše bol v tomto období štvrtý nílsky katarakt. Po tomto období začal pomaly upadať. Čelil rôznym inváziám a niekoľkokrát ho okupovali cudzinci (napr. kanaánski Hyksósi, Líbyjci, Núbijci, Asýrčania, Peržania a macedónski Gréci) prevažne v období Tretieho prechodného a Neskorého obdobia. Nakoniec po smrti Alexandra Veľkého jeho satrapa Ptolemaios založil ako Ptolemaios Soter vlastnú ptolemaiovskú dynastiu, ktorá vládla krajine do roku 30 pred Kr., keď sa Egypt stal rímskou provinciou. Provinciálne obdobie neznamenalo úplný zánik egyptskej kultúry, ale jej nasledujúci vývoj bol natoľko poznamenaný vplyvmi iných kultúr, že nemožno hovoriť o samostatnom civilizačnom vývoji.

Otázka: Ktoré obdobie starovekého Egypta označujeme ako úpadkové ?

Otázka: Odkiaľ kam až siahal vplyv starovekého Ríma ?

Otázka: Čo bolo najsevernejšou hranicou starovekého Egypta ?
Staroveký Egypt

Posledný silný vládca Strednej ríše Amenemhet III. dovolil skupine semitských kanaánskych kmeňov usadiť sa v delte, aby pokryli dopyt po pracovnej sile pre kráľovské ťažobné a stavebné projekty. Tieto aktivity spolu s nízkymi záplavami oslabili ekonomiku a otvorili dvere postupnému úpadku a Druhému prechodnému obdobiu v nasledujúcej 13. a 14. dynastie. Počas tohto zostupu kanaánske kmene získali nadvládu nad celou oblasťou nílskej delty až nakoniec začali vládnuť tejto časti Egypta ako nová dynastia, pre domácich Egypťanov však boli stále heka-chasut – „vládcovia cudzích krajov“, t. j. Hyksósi.

Otázka: Kto bol prvý silný vládca Strednej ríše starovekého Egypta ?

Otázka: Čo nedovolil Amenemhet III . skupine semitských kanaánskych kmeňov ?

Otázka: Prečo Amenemhet III . nedovolil usadiť sa semitským kanaánskym kmeňom ?
Staroveký Egypt

Starovekí Egypťania verili, že vyrovnaný vzťah ľudí a zvierat je základným prvkom vesmírneho poriadku a že ľudia, zvieratá a rastliny sú súčasťami jedného celku. Domáce a divé zvieratá boli dôležitým zdrojom duchovnej a telesnej obživy pre Egypťanov. Hovädzí dobytok bol najdôležitejšou časťou statku. Štát vyberal dane pri pravidelnom sčítavaní dobytka a veľkosť stáda odrážala dôležitosť a prestíž panstva alebo chrámu, ktorý ho vlastnil. Súčasťou staroegyptského stáda boli okrem hovädzieho dobytka aj ovce, kozy a svine. Hydinu ako kačky, husi alebo holuby chytali do sietí a chovali na hospodárstvach, kde ich vykrmovali cestom. Níl bol zdrojom množstva rôznych druhov rýb. Včely boli domestikované približne v Starej ríši a vďaka nim Egypťania mali med a vosk.

Otázka: Aké zvieratá boli nedôležitou časťou statku v starovekom Egypte ?

Otázka: Čo bolo okrem hovädzieho dobytka súčasťou rímskeho stáda ?

Otázka: V čo neverili starovekí Egypťania ?
Staroveký Egypt

Miestni vodcovia, zbavení záväzkov voči faraónovi, začali medzi sebou súperiť o územia a politickú moc. Približne od roku 2160 pred Kr. Dolný Egypt ovládala dynastia z Henennesu (Herakleopolis, H20) a Horný Egypt konkurenčná lokálna dynastia z Vesetu (Téby, H04). Sila vesetskej dynastie narastala a postupne rozširovala svoju moc na sever, čo samozrejme vyústilo do otvoreného stretu. Nakoniec okolo roku 2055 pred Kr. Nebhepetre Mentuhotep (II.) porazil dolnoegyptského vládcu, opäť zjednotil krajinu a začal obdobie kultúrnej a ekonomickej obnovy dnes známej ako Stredná ríša.

Otázka: Kto ovládal Horný Egypt od roku 2160 ?

Otázka: Kto ovládal Horný Rím od roku 2160 ?

Otázka: Kto v roku 2055 pred Kr . rozdrobil staroveký Egypt ?
Staroveký Egypt

Starí Egypťania brali mužov a ženy všetkých slobodných sociálnych vrstiev za rovných pred zákonom, dokonca aj chudobný roľník bol oprávnený žiadať od vezíra a jeho dvora oficiálnu nápravu. Otroci obyčajne pracovali ako zmluvní služobníci. Mohli nakupovať a predávať, alebo vlastnou snahou získať slobodu, príp. urodzenosť. Muži aj ženy mali právo vlastniť majetok, kupovať ho a predávať, uzatvárať zmluvy, sobášiť a rozvádzať sa, dediť a zastupovať seba pred súdom. Manželské páry mohli vlastniť spoločný majetok a uzatvárať manželské zmluvy, ktoré napr. určovali finančné záväzky manžela k svojej manželke a deťom, pokiaľ by bolo manželstvo ukončené. V porovnaní so ženami v starovekom Grécku, Ríme a aj v niektorých súčasných krajinách sveta, staroegyptská žena mala väčší priestor pre osobné rozhodnutia a viac príležitostí k ich realizácii. Ženy ako napr. Hatšepsut alebo Kleopatra VII. sa stali vládkyňami Egypta, iné mali moc plynúcu z postavenia božskej Amonovej manželky. Napriek týmto možnostiam ženy len zriedka zastávali oficiálne pozície v správe, plnili len druhoradé úlohy v chrámoch a neboli obyčajne tak vzdelané ako muži.

Otázka: Aké práva mali ženy v starovekom Ríme ?

Otázka: Ako vnímali Starovekí gréci mužov a ženy všetkých slobodných vrstiev pred zákonom ?

Otázka: Ktoré známe ženy sa stali vládkyňami Ruska ?

Otázka: Čo mali povolené otroci v starovekom Ríme ?

Otázka: Čo mohli uzatvárať manželské páry v starovekej Mezopotámi ?
Staroveký Egypt

Staroveký Egypt bola civilizácia staroveku v severovýchodnej časti Afriky. Rozkladala sa pozdĺž spodného toku rieky Níl, približne v rozsahu, ktorý má dnes územie modernej Egyptskej arabskej republiky. Egyptský štát vznikol približne okolo roku 3000 pred Kr. (podľa konvenčnej chronológie) politickým zjednotením Horného a Dolného Egypta prvými panovníkmi. Jeho dejiny prechádzajú radom stabilných ríší, rozdelených nestabilnými časovými úsekmi, ktoré sa nazývajú prechodné obdobia: Stará ríša starej bronzovej doby, Stredná ríša strednej bronzovej doby a Nová ríša neskorej bronzovej doby. Nepretržite sa rozvíjala takmer tri a pol tisícročí.

Otázka: Kde sa nenachádzal staroveký Egypt ?

Otázka: Kde sa rozprestieralo územie starovekého Ríma ?

Otázka: Ako vznikol Rímsky štát ?

Otázka: Ako dlho sa rozvíjala Nemecká ríša ?
Staroveký Egypt

Egypťania vedeli stavať lode už na začiatku svojich písaných dejín, t. j. približne od roku 3000 pred Kr. Jednými z najstarších známych lodí vôbec sú tie, ktoré sa našli v lokalite mesta Abdžu (Abydos, H08) Tvorili skupinu 14 lodí postavených zo spájaných drevených fošní tkanými remeňmi, medzi ktorými bola vložená na utesnenie trstina alebo tráva. Lode boli pochované spolu v blízkosti hrobky faraóna Chasechemueja z konca 2. dynastie a predpokladá sa, že až na jednu patrili práve jemu. Ostatná je staršia a podľa keramiky, ktorá s ňou súvisí, je z obdobia okolo roku 3000 pred Kr. Pravdepodobne patrila faraónovi Ahovi zo začiatku 1. dynastie.

Otázka: Kedy sa starovekí Egypťania naučili stavať lietadlá ?
Staroveký Egypt

Územie Egypta je bohaté na ložiská stavebného a dekoratívneho kameňa, medi, olovnatých rúd, zlata a polodrahokamov. Tieto prírodné zdroje umožňovali Egypťanom stavať veľké stavby, tesať sochy, vyrábať praktické nástroje a módne šperky. Balzamovači používali pri mumifikácii soli z Wádí Natrun, z ktorého dovážali aj sadrovec. Rudonosné formácie boli dostupné vo vzdialených nehostinných údoliach Východnej púšte a na Sinaji. Tak odľahlé lokality vyžadovali veľké štátne expedície. Bohaté zlaté bane sa nachádzali v Núbii a sú zachytené na prvej známej mape. Wádí Hammamát bol významným zdrojom granitu, pieskovca (droby) a zlata. Silicit (pazúrik) bol prvým materiálom zbieraným a využívaným pre výrobu nástrojov. Pästný klin z pazúriku je prvým dôkazom osídlenia údolia Nílu. Nástroje sa vyrábali tak, že minerálne hrudy boli opracované starostlivým štiepaním do ostria alebo hrotu. Pazúrikové prvky sa používali aj v čase, keď už bola známa meď. Starovekí Egypťania boli jednými z prvých, ktorí začali používať minerály v kozmetike, napr. síru.

Otázka: Na ložiská čoho nie je bohaté územie Egypta ?

Otázka: Kde sa v starovekom Ríme nachádzali bohaté zlaté bane ?

Otázka: Čo nepoužívali balzamovači pri mumifikácii v starovekom Egypte ?
Staroveký Egypt

Kultúra a pamiatky starovekého Egypta znamenajú pre svet dedičstvo s trvalou hodnotou. Kult bohyne Eset sa v starovekej Rímskej ríši stal populárnym. Záujem Rimanov bol stále veľký a z Egypta boli do Ríma privezené napr. niektoré obelisky. Dovážali tiež stavebný materiál určený pre objekty, ktoré napodobňovali svojím stvárnením egyptský štýl. Antickí dejepisci, ako Hérodotos, Strabón a Diodoros Sicílsky, sa o Egypt zaujímali a písali o ňom, vďaka čomu Rimania o ňom vedeli a vnímali ho ako záhadný kraj.

Otázka: Aký význam majú pamiatky starovekého Ríma pre svet ?

Otázka: Ktorí antickí dejepisci nikdy nepísali o starovekom Egypte ?

Otázka: Vďaka komu Rimania nevnímali Egypt ako záhadný kraj ?
Staroveký Egypt

Somáre a voly sa používali ako ťažné zvieratá, ich pomocou Egypťania orali a siali polia. Porážka kŕmneho vola bola dôležitou súčasťou obetného rituálu. Kôň do Egypta prišiel až s Hyksósmi v Druhom prechodnom období a ťava, ktorú Egypťania poznali už počas Novej ríše, sa začala pomaly využívať na prácu v Neskorom období. Psi, mačky a opice boli bežné domáce zvieratá v obydliach starovekých Egypťanov. Exotickejšie tvory dovážané spoza hraníc obyčajne z Afriky, ako napr. levy, boli vyhradené príslušníkom kráľovskej rodiny. Herodotos uvádza, že Egypťania sú jediným národom, ktorý zdieľa svoje obydlia so svojimi zvieratami. Počas celého obdobia staroegyptských dejín bolo uctievanie božstiev prostredníctvom zvierat veľmi rozšírené, napr. bohyňu Bastet uctievali v podobe mačky, alebo boha Thovta ako ibisa. Takéto zvieratá boli chované vo veľkých skupinách pre neskoršie rituálne obetovanie.

Otázka: Aké boli bežné domáce zvieratá v obydliach starovekých Rimanov ?

Otázka: Na čo sa nepoužívali v starovekom Egypte somáre a voly ?

Otázka: Čo nebolo dôležitou súčasťou obetného rituálu v starovekom Egypte ?
Staroveký Egypt

O najstaršiu chronológiu egyptských dejín sa pokúsil už v 4. storočí pred Kr. egyptský kňaz a historik Manehto. V svojom diele Aigyptiaka uvádza faraónov rozdelených do 31 dynastií. Tento spôsob delenia používajú egyptológovia aj dnes. Moderná egyptská chronológia sa opiera aj o ďalšie dobové záznamy, hlavne o Turínsky a Abydoský zoznam kráľov, ktoré uvádzajú mená a roky panovania historických a mytologických vládcov starého Egypta. V súčasnosti využíva i ďalšie metódy, napríklad datovanie pomocou peľových zŕn alebo synchronizáciou so záznamami iných kultúr.

Otázka: Kto sa pokúsil o najstaršiu chronológiu slovenských dejín ?

Otázka: Aké dielo nenapísal egyptský kňaz a historik Manehto ?

Otázka: O čo sa opiera moderná sýrska chronológia ?

Otázka: Čo neuvádza Turínsky a Abydoský zoznam kráľov ?
Staroveký Egypt

Nebeská klenba (a podľa novších hypotéz Mliečna cesta) bola personifikovaná bohyňou Nut, ktorá sa nahá klenula z východu na západ ponad zem predstavovanou bohom Gebom. Medzi nimi stál vzduch ako boh Šu. Starovekí Egypťania poznali okrem Slnka a Mesiaca Merkúr, Venušu, Mars, Jupiter a Saturn a zobrazovali ich minimálne od Strednej ríše. Oblohu so súhvezdiami delili ekliptickou rovinou na severnú a južnú. Konkrétne súhvezdia však väčšinou ostávajú stále neidentifikované. Jediné súhvezdie, ktoré sa podarilo s určitosťou stotožniť s názvom „predná noha býka“ je Veľká medvedica. Najstaršie známe kompletné zobrazenie oblohy je v Senenmunovej horbke z 18. dynastie. Jediné známe kruhové zobrazenie schémy oblohy z Egypta je svetoznámy „zvieratník“ z Dendery z neskorého ptolemaiovského obdobia.

Otázka: Kde sa nachádza najmladšie známe kompletné zobrazenie oblohy ?

Otázka: Ako delili starovekí Rimania oblohu so súhvezdiami ?

Otázka: Aké telesá nepoznali starovekí Egypťania ?

Otázka: Kým nebola v starovekom Egypte personifikovaná nebeská klenba ?
Staroveký Egypt

 
Armáda zodpovedala za obranu ríše proti vpádom cudzincov a mala za úlohu tiež udržať prevahu v oblasti Blízkeho východu. Chránila expedície na Sinajský polostrov v období Starej ríše a bojovala v občianskej vojne počas Prvého a Druhého prechodného obdobia. Starala sa o pevnosti pozdĺž dôležitých obchodných trás, akou bola napr. pevnosť na ceste na juh do Núbie neďaleko mesta Buhen. Niektoré pevnosti boli budované ako vojenské základne, napr. pevnosť pri Sile slúžila ako základňa pre operácie do Levanty. Počas Novej ríše armáda na príkaz niekoľkých faraónov zaútočila a nakoniec dobyla ríšu Kuš v Núbii a časť Levanty.

Otázka: Kto nezodpovedal za obranu starovekého Egypta ?
Staroveký Egypt

 
Starovekí Egypťania si v priebehu dejín vytvorili zložitý systém pohrebných zvykov, ktorý, ako verili, potrebovali k zaisteniu večného života po svojej smrti. Podmienkou k úspešnému posmrtnému životu bolo zachované telo, vykonané pohrebné obrady a milodary, ktoré by zosnulý prijímal v záhrobí. Telá sa v obdobiach pred Starou ríšou ukladali do jám v púšti, v ktorých sa uchovali prirodzenou disikáciou. Suché aridné podnebie bolo pre egyptské pohrebné zvyky veľmi výhodné, vďaka čomu sa mohli zachovať aj telá chudobných, ktorí si nemohli dovoliť nákladné mumifikačné procedúry. Zámožnejší Egypťania pochovávali mŕtvych do kamenných hrobiek a umelo ich mumifikovali. Súčasťou mumifikácie bolo vybratie vnútorných orgánov a obalenie tela do plátenných ovínadiel. Potom pripravené telo uložili do kamenného sarkofágu alebo drevenej rakvy. Od začiatku 4. dynastie niektoré časti tela ukladali osobitne do kanop.

Otázka: K čomu neslúžili pohrebné zvyky v starovekom Egypte ?

Otázka: K čomu slúžilo po narodení zachované telo v starovekom Egypte ?

Otázka: Kam sa ukladali mŕtve telá v obdobiach pred takzvanou Novou ríšou starovekého Egypta ?

Otázka: Čo bolo pre staroegyptské pohrebné zvyky nevýhodné ?

Otázka: Kam pochovávali svojich živých zámožnejší ľudia v starovekom Egypte ?
Staroveký Egypt

Popri rastúcej dôležitosti centrálnej správy vznikla nová trieda vzdelaných pisárov a štátnych úradníkov, ktorým faraón zaručoval za ich služby postavenie a plat. Okrem toho ich posmrtným kultom a miestnym chrámom venoval pozemky, aby zabezpečil dostatok zdrojov aj pre svoj vlastný posmrtný kult, o ktorý mali jeho poddaní povinnosť sa starať. Dnes sa predpokladá, že päťsto rokov takto široko rozvetvených ekonomických väzieb nahlodalo štátnu ekonomiku a tá nemohla ďalej zabezpečovať rozsiahlu centralizovanú štátnu správu s celou svojou štruktúrou. Vplyv nomarchov (predstaviteľov krajov) začal narastať úmerne so zmenšujúcou sa mocou panovníka. K tomu sa pridalo sucho, ktoré približne v rokoch 2200 – 2150 pred Kr. niekoľkokrát postihlo krajinu, a Egypt vstúpil do 140-ročného obdobia dnes známeho ako Prvé prechodné obdobie.

Otázka: Čo nezaručoval faraón v starovekom Egypte svojim pisárom a úradníkom ?

Otázka: Čo nikdy nevenoval faraón svojim pisárom a úradníkom v starovekom Egypte ?
Staroveký Egypt

Starovekí Egypťania kultivovali pšenicu, jačmeň a niekoľko ďalších druhov obilnín, z ktorých robili dva najzákladnejšie produkty – chlieb a pivo. Ľan, ktorý sa vytiahol zo zeme ešte pred kvitnutím, sa pestoval pre vlákna stonky rastliny. Vlákna sa rozdelili po dĺžke na jemnejšie a z nich sa tkali plátna a oblečenie. Papyrus rástol na brehoch Nílu. Z neho sa vyrábal materiál, na ktorý sa písalo a mohol sa uskladniť ako zvitok. Zelenina a ovocie rástli vo vyššie položených záhradách blízko obydlí a boli ručne zavlažované. Zo zeleniny konzumovali hlavne pór, cesnak, melóny, tekvice, strukoviny, hlávkový šalát a okrem nich aj hrozno, z ktorého tiež robili víno.

Otázka: Kde rástol papyrus v starovekom Ríme ?

Otázka: Aké ovocie konzumovali obyvatelia starovekého Egypta ?

Otázka: Ktoré obilniny nekultivovali starovekí Egypťania ?
Staroveký Egypt

Hieroglyfické písmo je známe už približne z roku 3000 pred Kr. a zahrňuje stovky symbolov. Znak môže vyjadrovať slovo, slabiku, hlásku alebo determinatív, ktorý sa nevyslovoval. Rovnaký symbol sa mohol v písme použiť na rôznych miestach v rôznych súvislostiach. Hieroglyfy boli formálne písmo, ktoré sa používalo na kamenných monumentoch a v hrobkách. Jednotlivé znaky mohli byť stvárnené v detailoch dosahujúcich úroveň samostatného umeleckého diela. Pisári pri každodennej práci používali rýchlejšiu a jednoduchšiu kurzívnu formu, ktorá sa nazýva hieratické písmo. Hieroglyfický text mohol byť orientovaný podľa potreby (obyčajne sprava doľava), hieratické texty boli písané vždy sprava doľava v riadkoch. Časom sa rozšírila novšia démotická forma a prebrala funkciu každodenného písma. Na Rosettskej doske je spolu s gréckym textom uverejnená práve jeho formálna hieroglyfická a bežná démotická verzia.

Otázka: Ako sa nazýva zložitejšia kurzívna forma hieroglyfického písma ?

Otázka: Z ktorého obdobia je známe písmo azbuka ?

Otázka: Čo nemôže vyjadrovať hieroglyfický znak ?

Otázka: Kde sa v starovekom Egypte nepožívali hieroglyfy ?
Staroveký Egypt

Hlavou právneho systému bol formálne panovník, ktorý inicioval vydávanie zákonov a zaručoval ich dodržiavanie a uplatňovanie spravodlivosti, čo bol koncept, ktorý Egypťania nazývali maat. V súčasnosti nie je známa žiadna staroegyptská zbierka zákonov, zo zachovaných súdnych dokumentov však vyplýva, že egyptské právo bolo založené na zdravom rozume a podľa toho bolo rozoznávané čo je správne a čo nesprávne. Preto pri riešení sporov mala prednosť dohoda pred prísnym bazírovaním na litere zákona. Základnou súdnou inštanciou v období Novej ríše boli miestne rady starších kenbet a riešili menšie sťažnosti a spory. Vážnejšími prípadmi, ako napr. vraždy, väčšie pozemkové spory a vykrádanie hrobiek, sa zaoberal veľký kenbet, ktorému predsedal vezír alebo faraón. Očakávalo sa, že obe strany budú zastupovať seba a bola potrebná prísaha na česť, že budú pravdivo vypovedať. Štát v niektorých prípadoch zaujal úlohu žalobcu a sudcu. Súd mal k dispozícii útrpné právo na vynútenie priznania a identity spolupáchateľov. Viedol si dokumentáciu o každom prípade bez ohľadu na jeho závažnosť. Dokumentácia obyčajne obsahovala trestné oznámenie, svedecké výpovede, dôkazy a rozsudok, a bolo možné použiť ju v budúcnosti ako odkaz pre ďalší prípad.

Otázka: Kto bol hlavou zdravotného systému v starovekom Egypte ?

Otázka: Čo nebolo základnou súdnou inštanciou v období Novej ríše ?
Staroveký Egypt

Božský pôvod panovníka sa zdôvodňoval niekoľkými náboženskými konštrukciami, ktoré sa stali bežnou súčasťou každodenného života spoločnosti. Tradične bol stelesnením boha Hora, vznášajúceho sa nad krajinou. Panovník bol od 5. dynastie považovaný za syna boha Rea, slnečného božstva zosobňujúceho poriadok. Ako taký bol povinný udržovať na zemi maat – princíp pravdy, spravodlivosti a poriadku. Okrem iného to znamenalo zabezpečovať každoročne dostatočné nílske záplavy, na ktorých záviselo egyptské poľnohospodárstvo. Ako sa vyvíjali staroegyptské filozoficko-náboženské koncepty, boh Hor (a s ním aj panovník) sa stal synom boha Usira. Hor nastúpil na kráľovský trón po pohrebe svojho zavraždeného otca a pomstení sa jeho vrahovi Sutechovi. Podobne nový egyptský faraón mohol vykonávať svoj úrad až po pohrebe svojho predchodcu. Ako Hor mal navyše úlohu ochraňovať nílske údolie pred votrelcami zosobňovanými bohom Sutechom prichádzajúcim z púšte.

Otázka: Čím sa zdôvodňoval pozemský pôvod panovníka v starovekom Egypte ?

Otázka: Za koho bol považovaný panovník starovekého   Ríma ?
Staroveký Egypt

Začiatkom Novej ríše najlepší mumifikačný postup trval 70 dní a zahŕňal vybratie orgánov, odstránenie mozgu cez nos a vysušenie tela soľami nátronu. Potom bolo telo zavinuté do plátna s amuletmi vkladanými pomedzi vrstvy. Nakoniec bolo uložené do dekorovanej truhly v tvare ľudskej postavy. Múmie z Neskorého obdobia boli ukladané do maľovaných obalov. V grécko-rímskom období mumifikačné zvyky upadli a dôraz sa viac kládol na vonkajší zjav zosnulého ako na samotné zachovanie jeho telesnej schránky.

Otázka: Ako dlho trval najhorší mumifikačný postup v starovekom Egypte ?

Otázka: Čo zahŕňal najlepší mumifikačný postup v starovekom Bulharsku ?

Otázka: Do čoho boli ukladané orechy z Neskorého obdobia starovekého Egypta ?
Alternatívne biochémie


Za najnádejnejšiu alternatívnu biochémiu je považovaná biochémia používajúca kremík. Má mnoho vlastností podobných uhlíku a je v tej istej skupine v periodickej tabuľke prvkov zvanej uhlíková skupina. Podobne ako uhlík môže tvoriť veľké molekuly nesúce biologickú informáciu. Avšak kremík má proti uhlíku niekoľko nevýhod. Chýba mu schopnosť tvoriť väzby s rôznymi druhmi atómov, ktoré umožňujú metabolické procesy. Uhlík reaguje s vodíkom, kyslíkom, dusíkom, fosforom, sírou a kovmi ako železo, magnézium a zinok. Kremík reaguje s veľmi málo inými prvkami, pričom tieto molekuly je možné popísať ako monotónne v porovnaní s pestrosťou uhlíkových makromolekúl. Je to preto, lebo atómy kremíka sú väčšie, ťažšie, majú väčší atómový polomer a preto ťažšie vytvárajú kovalentné väzby.
Silány (zlúčeniny kremíka a vodíka) sú analogické uhľovodíkovým alkánom. S vodou sú vysoko reaktívne a ak aj vytvoria dlhé reťazce, tie sa spontánne rozpadajú. Molekuly používajúce polyméry z kremíkových a kyslíkových atómov (namiesto väzieb len medzi atómami kremíka) sú známe ako silikóny a sú oveľa stabilnejšie. Predpokladá sa, že chémia založená na silikónoch by bola stabilnejšia ako ekvivalentná uhľovodíková biochémia v prostredí bohatom na kyseliny na báze fosforu, aké sa našlo v niektorých oblastiach vesmíru. Avšak komplexné dlhé silikónové molekuly sú stále menej stabilné ako ich uhlíkové náprotivky. Organizmus na báze kremíka, ak by dýchal kyslík, by pravdepodobne  vylučoval ako vedľajší produkt oxid kremičitý (SiO2) - podobne ako uhlíkové organizmy vylučujú oxid uhličitý - CO2. Tento by však bol v tuhom stave a zanášal by dýchacie orgány pieskom. Dalo by sa to vyriešiť, ak by organizmy žili v prostredí s teplotami niekoľko stoviek až tisíc stupňov, kde by bol SiO2 tekutý, ale otázne je, ako by tam existoval samotný organizmus.

Otázka: Prečo kremík veľmi ľahko reaguje s inými prvkami ?

Otázka: Aké výhody ma kremík oproti uhlíku ?

Otázka: V ktorej skupine periodickej tabuľky sa nachádza kyslík ?

Otázka: Čo je považované za najmenej nádejnú alternatívu biochémie ?
Alternatívne biochémie

Atmosféra Zeme je tvorená z cca 78 % dusíkom, ale pravdepodobne by pri tejto biochémii nemohol byť použitý, pretože jeho forma N2 je veľmi málo reaktívna. Niektoré pozemské rastliny, napríklad strukoviny, ho dokážu využiť pomocou symbiotických baktérií, ktoré sa vyskytujú v ich koreňovom systéme.  Teplotné pomery na Zemi umožňujú viazať dusík do foriem, ktoré by prvé organizmy mohli využiť. Napríklad by bola použiteľná atmosféra obsahujúca amoniak (NH3) alebo NO2. V týchto atmosférach by rastliny založené na tejto biochémii mohli brať dusík zo vzduchu a fosfor zo zeme a buď podobnými reakciami alebo reverznými ako sú uhlíkové by z nich získavali energiu. Zvieratá založené na dusíku a fosfore môžu takéto rastliny konzumovať. Zdá sa však, že niektoré z týchto reakcií by boli energeticky stratové, navyše dusík aj fosfor sa vo vesmíre nevyskytujú v dostatočnom množstve. Predpokladá sa, že amoniaková atmosféra by mohla existovať na niektorých masívnych planétach. Atmosféra z NO2 je dosť nestabilná (reaguje s povrchom planéty a narúša ju žiarenie) a pravdepodobnnosť jej existencie je veľmi malá.

Otázka: Čim nie je tvorená atmosféra Zeme ?

Otázka: Čo umožňujú teplotné pomery na Slnku ?

Otázka: Ako stabilná je atmosféra pozostávajúca z CO2 ?

Otázka: Koľko % dusíka obsahuje atmosféra Mesiaca ?
Alternatívne biochémie


Už dlhšiu dobu vedcov prekvapuje skutočnosť, že rastliny na Zemi majú práve zelenú farbu. Chlorofyl totiž práve túto zložku slnečného žiarenia najmenej pohlcuje, a pritom Slnko vysiela väčšinu svojej energie práve v zelenej časti svojho spektra. Biológovia sa preto domnievajú, že aj použitie niektorých alternatívnych (nezelených) farbív by mohlo byť pre rastlinstvo výhodné a to hlavne na miestach s odlišným žiarením. Pravdepodobne najvýhodnejšia z fyzikálneho hľadiska by bola taká svetlo-absorpčná molekula, ktorá by pohlcovala úplne všetko svetlo a menila ho na energiu - a teda rastliny by boli čierne. V súčasnosti však asi najrealistickejšie riešenie tejto otázky ponúka farbivo retinal, ktoré sa vyskytuje v ríši jednobunkovcov Archaea a umožňuje proces veľmi podobný fotosyntéze. Keďže pohlcuje najmä zelenú zložku svetla a odráža červenú a fialovú, tieto organizmy majú purpurovú farbu.

Otázka: Prečo sú rastliny na zemi prevažne zelené ?
Odpoveď: Chlorofyl totiž práve túto zložku slnečného žiarenia najmenej pohlcuje
Alternatívne biochémie

Atmosféra Zeme je tvorená z cca 78 % dusíkom, ale pravdepodobne by pri tejto biochémii nemohol byť použitý, pretože jeho forma N2 je veľmi málo reaktívna. Niektoré pozemské rastliny, napríklad strukoviny, ho dokážu využiť pomocou symbiotických baktérií, ktoré sa vyskytujú v ich koreňovom systéme.  Teplotné pomery na Zemi umožňujú viazať dusík do foriem, ktoré by prvé organizmy mohli využiť. Napríklad by bola použiteľná atmosféra obsahujúca amoniak (NH3) alebo NO2. V týchto atmosférach by rastliny založené na tejto biochémii mohli brať dusík zo vzduchu a fosfor zo zeme a buď podobnými reakciami alebo reverznými ako sú uhlíkové by z nich získavali energiu. Zvieratá založené na dusíku a fosfore môžu takéto rastliny konzumovať. Zdá sa však, že niektoré z týchto reakcií by boli energeticky stratové, navyše dusík aj fosfor sa vo vesmíre nevyskytujú v dostatočnom množstve. Predpokladá sa, že amoniaková atmosféra by mohla existovať na niektorých masívnych planétach. Atmosféra z NO2 je dosť nestabilná (reaguje s povrchom planéty a narúša ju žiarenie) a pravdepodobnnosť jej existencie je veľmi malá.

Otázka: Čim je tvorená atmosféra Zeme ?
Odpoveď: cca 78 % dusíkom

Otázka: Čo umožňujú teplotné pomery na Zemi ?
Odpoveď: Teplotné pomery na Zemi umožňujú viazať dusík do foriem, ktoré by prvé organizmy mohli využiť.

Otázka: Aké typy rastlín dokážu využiť N2 ?
Odpoveď: pozemské rastliny, napríklad strukoviny, ho dokážu využiť pomocou symbiotických baktérií,

Otázka: Ako stabilná je atmosféra z NO2 ?
Odpoveď: Atmosféra z NO2 je dosť nestabilná (reaguje s povrchom planéty a narúša ju žiarenie) a pravdepodobnnosť jej existencie je veľmi malá.

Otázka: Koľko % dusíka obsahuje atmosféra Zeme ?
Odpoveď: Atmosféra Zeme je tvorená z cca 78 % dusíkom
Alternatívne biochémie

Pri testovaní molekúl v medzihviezdnom priestore 84 z nich bolo uhlíkových a len 8 kremíkových. Navyše 4 z nich aj tak obsahovali uhlík. Pomer uhlíka ku kremíku vo vesmíre je približne 10 k 1. Dá sa očakávať, že väčšia rozmanitosť uhlíkových komponentov vo vesmíre poskytuje menšiu základňu na vybudovanie kremíkových biochémií.
Hoci na Zemi a iných terestriálnych planétach je pomer uhlíka ku kremíku cca 1:925, život na Zemi je uhlíkový. Z faktu, že uhlík bol pri vybudovaní života úspešnejší ako kremík sa dá usudzovať, že kremík nie je vhodný materiál pre biochémiu na planétach podobných Zemi. Napríklad: kremík je menej univerzálny na tvorbu zložitejších zlúčenín, jeho komponenty sú nestabilné a zle vedú teplo. Je však možné, hoci nie dokázané, že by niektoré zlúčeniny kremíka boli použité na planétach s inými podmienkami ako štruktúrne prvky, ale metabolizmus by sprostredkovávali uhlíkové zlúčeniny.

Otázka: Aký je pomer uhlíka ku kremíku na zemi ?
Odpoveď: cca 1:925

Otázka: Aký je pomer vo vesmíre   uhlíka ku kremíku ?
Odpoveď: približne 10 k 1

Otázka: Aký typ života je na Zemi ?
Odpoveď: uhlíkový

Otázka: Aké vlastnosti má kremík v biochémii ?
Odpoveď: kremík je menej univerzálny na tvorbu zložitejších zlúčenín, jeho komponenty sú nestabilné a zle vedú teplo

Otázka: Je kremík vhodný materiál pre biochémiu na planétach podobných Zemi ?
Odpoveď: kremík nie je vhodný materiál pre biochémiu na planétach podobných Zemi
Alternatívne biochémie


Za najnádejnejšiu alternatívnu biochémiu je považovaná biochémia používajúca kremík. Má mnoho vlastností podobných uhlíku a je v tej istej skupine v periodickej tabuľke prvkov zvanej uhlíková skupina. Podobne ako uhlík môže tvoriť veľké molekuly nesúce biologickú informáciu. Avšak kremík má proti uhlíku niekoľko nevýhod. Chýba mu schopnosť tvoriť väzby s rôznymi druhmi atómov, ktoré umožňujú metabolické procesy. Uhlík reaguje s vodíkom, kyslíkom, dusíkom, fosforom, sírou a kovmi ako železo, magnézium a zinok. Kremík reaguje s veľmi málo inými prvkami, pričom tieto molekuly je možné popísať ako monotónne v porovnaní s pestrosťou uhlíkových makromolekúl. Je to preto, lebo atómy kremíka sú väčšie, ťažšie, majú väčší atómový polomer a preto ťažšie vytvárajú kovalentné väzby.
Silány (zlúčeniny kremíka a vodíka) sú analogické uhľovodíkovým alkánom. S vodou sú vysoko reaktívne a ak aj vytvoria dlhé reťazce, tie sa spontánne rozpadajú. Molekuly používajúce polyméry z kremíkových a kyslíkových atómov (namiesto väzieb len medzi atómami kremíka) sú známe ako silikóny a sú oveľa stabilnejšie. Predpokladá sa, že chémia založená na silikónoch by bola stabilnejšia ako ekvivalentná uhľovodíková biochémia v prostredí bohatom na kyseliny na báze fosforu, aké sa našlo v niektorých oblastiach vesmíru. Avšak komplexné dlhé silikónové molekuly sú stále menej stabilné ako ich uhlíkové náprotivky. Organizmus na báze kremíka, ak by dýchal kyslík, by pravdepodobne  vylučoval ako vedľajší produkt oxid kremičitý (SiO2) - podobne ako uhlíkové organizmy vylučujú oxid uhličitý - CO2. Tento by však bol v tuhom stave a zanášal by dýchacie orgány pieskom. Dalo by sa to vyriešiť, ak by organizmy žili v prostredí s teplotami niekoľko stoviek až tisíc stupňov, kde by bol SiO2 tekutý, ale otázne je, ako by tam existoval samotný organizmus.

Otázka: Prečo kremík reaguje s málo prvkami ?
Odpoveď: Je to preto, lebo atómy kremíka sú väčšie, ťažšie, majú väčší atómový polomer a preto ťažšie vytvárajú kovalentné väzby.

Otázka: Aké nevýhody ma kremík oproti uhlíku ?
Odpoveď: Chýba mu schopnosť tvoriť väzby s rôznymi druhmi atómov, ktoré umožňujú metabolické procesy.

Otázka: V akej skupine sa nachádza kremík ?
Odpoveď: Má mnoho vlastností podobných uhlíku a je v tej istej skupine v periodickej tabuľke prvkov zvanej uhlíková skupina

Otázka: S akými prvkami reaguje kremík ?
Odpoveď: Kremík reaguje s veľmi málo inými prvkami

Otázka: Čo je považované za najnádejnejšiu alternatívu biochémie ?
Odpoveď: biochémia používajúca kremík