lukasjanek/skquad huggingface dataset:
Americká tragédia

V osude hlavnej postavy Clyda Griffithsa, syna chudobného pouličného kazateľa sa exemplárne vypĺňa metafora tragického životného osudu. Clyde Griffiths, ambiciózny ale nezrelý syn z kazateľskej rodiny v Kansas City, túži po úspechu a so svojimi obmedzenými a chudobnými životnými podmienkami je nespokojný. Jeho problémy sa začínajú, keď sa zamestná ako hotelový sluha v miestnom hoteli, v ktorom prichádza do kontaktu s luxusnejším životným štýlom a jeho snaha dosiahnuť lepší život, mu dodáva energiu v jeho konaní. V hoteli sa zoznamuje s oveľa skúsenejšími chlapcami, ktorí mu ukážu svet alkoholu a prostitúcie. Clyde robí všetko preto aby získal priazeň Horácie Briggsovej, dievčaťa ktoré s ním iba flirtuje. Vplyvom udalostí, ktorým sa vo svojej povrchnosti oddáva, sa v takomto hľadaní šťastia stáva vinným. Stáva sa účastníkom dopravnej nehody, ako spolujazdec v aute, ktoré zrazí dieťa. V záchvate paniky z miesta činu a Kansas City uteká.

Otázka: Po čom túži Clyde Griffiths v diele Americká tragédia ?
Odpoveď: po úspechu

Otázka: S čím je Clyde Griffiths v diele Americká tragédia nespokojný ?
Odpoveď: so svojimi obmedzenými a chudobnými životnými podmienkami

Otázka: Aká metafora sa vypĺňa v osude hlavnej postavy v knihe Americká tragédia ?
Odpoveď: tragického životného osudu

Otázka: Kto je Clyde Griffiths v diele Americká tragédia ?
Odpoveď: ambiciózny ale nezrelý syn z kazateľskej rodiny
Mestská hromadná doprava vo Zvolene


Základom MHD v 70. rokoch sa stali Karosy ŠM 11 ktoré odišli až koncom 80. rokov. Potom ich začali nahrádzať Karosy B 731 a 732, ich dodávky boli  v rokoch 1984-1986 a 1988-1993. Do Zvolena dorazili aj Ikarusy v počte päť kusov - ZV 65-63, ZVA 20-05, ZVA 12-89, ZVA 12-91 a ZVA 20-04. Dodávky boli v rokoch 1988-1989 a držali sa až do roku 2005 kedy boli vyradené z prevádzky. V roku 1990 sa do Zvolena dostali aj dve prímestské Karosy C 744 - ZVA 25-78, ZVA 25-79 taktiež sa držali do roku 2005 ktorý bol posledným rokom kĺbového vozidla v MHD Zvolen. Karosa B 932 sa vo Zvolene objavila koncom roka 2000 a neskôr prišli aj zvyšné tri Karosy, neohriali sa tu príliš dlho a do roku 2007 boli vyradené. Karosa B 952 sa vo Zvolene objavila v počte dvoch kusov v rokoch 2005-2006, prvá bola v roku 2007 preradená späť do Banskej Bystrice. Druhá jazdila od svojho zaradenia na linke TESCO. V roku 2012 sa preradila do MHD Brezno. Ešte dnes nie sú všetky vozidlá vybavené elektronickými transparentmi ale len klasickými tabuľami.

Otázka: Koľko kusov Ikarusov dorazilo do Zvolena v rokoch 1988 - 1989 ?
Odpoveď: Do Zvolena dorazili aj Ikarusy v počte päť kusov

Otázka: Aké autobusy boli základom MHD v 70 . rokoch vo Zvolene ?
Odpoveď: Karosy ŠM 11 ktoré odišli až koncom 80. rokov

Otázka: Aké typy autobusov nahradili Karosu ŠM 11 vo Zvolene ?
Odpoveď: Karosy B 731 a 732

Otázka: V ktorom roku dodali Karosy B 731 a 732 do Zvolena ?
Odpoveď: v rokoch 1984-1986 a 1988-1993
Mestská hromadná doprava vo Zvolene

Mestská hromadná doprava bola vo Zvolene zavedená pravdepodobne v roku 1953, kedy bolo v prevádzke okolo štyroch autobusových liniek. Počet liniek sa neustále zväčšoval až sa napokon v polovici 90. rokov  udiala reorganizácia ako aj v susednej Banskej Bystrici. Stále však v systéme ostalo viac ako 20 liniek z ktorých niektoré premávali len dva-tri krát denne. Každé dva až tri roky sa systém ukrátil o jednu linku a ž sa v roku 2012 prispelo k úplnej reorganizácii z 24 liniek na 15 liniek. Od vtedy sa veľa neudialo. Jediným rozšírením siete bolo v roku 2014 rozšírenie sezónnej linky do Zolnej ktoré však koncom roka zaniklo. V roku 2015 systém prišiel o linku TESCO ktorá mala nízku využiteľnosť.

Otázka: Koľko liniek bolo v mestskej hromadnej doprave vo Zvolene v roku 1953 ?
Odpoveď: okolo štyroch autobusových liniek

Otázka: V ktorom roku bola zavedená mestská hromadná doprava vo Zvolene ?
Odpoveď: pravdepodobne v roku 1953

Otázka: O akú linku prišla hromadná mestská doprava vo Zvolene v roku 2015 ?
Odpoveď: o linku TESCO
Rádio Viva

15. mája 2012 v jarnom výberovom konaní o udelenie/zmenu licencie na rozhlasové terestriálne vysielanie Rada pre vysielanie a retransmisiu nepridelila frekvencie pre stanicu. Rádio nezískalo licenciu na vysielanie a tak bolo nútené svoje vysielanie 21. decembra 2013 ukončiť. Od 22. decembra vysielalo iba prostredníctvom internetu. Na všetkých frekvenciách by malo začať vysielať nové Info Rádio, vzhľadom na súdne spory však začiatok vysielania zatiaľ nie je známy. Vysielanie bolo moderované cez pracovné dni v čase od 06:00 do 22:00, cez víkendy od 07:00 do 18:00. Súčasťou moderovaného vysielania bol aj dopravný servis.

Otázka: Kedy ukončilo Rádio Viva svoje vysielanie ?
Odpoveď: 21. decembra 2013

Otázka: Prečo bolo Rádio Viva nútené ukončiť svoje vysielanie ?
Odpoveď: nezískalo licenciu na vysielanie
Štát (dialóg)

Ideálny štát má byť dokonale jednotný, pričom však stavovsky rozvrstvený. Skladá sa, analogicky podľa štruktúry duše, z troch nerovných stavov. Najnižším stavom sú producenti materiálnych statkov (roľníci, remeselníci, obchodníci), na druhom mieste sú bojovníci, ktorí zabezpečujú vonkajšiu bezpečnosť a vnútorný poriadok, a vládnuci stav tvoria strážcovia-filozofi, ktorí sú spôsobilí riadiť spoločnosť so znalosťou idey dobra. Vo filozofoch je zosobnená múdrosť obce, v bojovníkoch jej statočnosť a v uznaní vládnuceho postavenia filozofov spočíva umiernenosť, spoločná cnosť všetkých stavov. Ak každý stav vykonáva činnosť, ku ktorej je od prírody určený, je obec ako celok spravodlivá. Prechod jednotlivcov z jedného stavu do druhého je v zásade možný, avšak nie je žiadúci. Pre zabezpečenie obecného prospechu ruší Platón v stave bojovníkov a filozofov vlastníctvo a rodinu, pretože v nich vidí neprekonateľnú prekážku pre občiansku svornosť a kolektívne cítenie.

Otázka: Aký má byť ideálny štát ?
Odpoveď: dokonale jednotný, pričom však stavovsky rozvrstvený

Otázka: Čo je zosobnené v filozofoch ako vládnuceho stavu štátu podľa Platóna ?
Odpoveď: múdrosť obce

Otázka: Z akých stavov sa skladá ideálny štát podľa Platóna ?
Odpoveď: Najnižším stavom sú producenti materiálnych statkov (roľníci, remeselníci, obchodníci), na druhom mieste sú bojovníci, ktorí zabezpečujú vonkajšiu bezpečnosť a vnútorný poriadok, a vládnuci stav tvoria strážcovia-filozofi, ktorí sú spôsobilí riadiť spoločnosť so znalosťou idey dobra

Otázka: Čo ruší Platón v stave bojovníkov a filozofov pre zabezpečenie obecného prospechu ?
Odpoveď: vlastníctvo a rodinu

Otázka: Prečo ruší Platón v stave bojovníkov a filozofov rodinu a vlastníctvo ?
Odpoveď: pretože v nich vidí neprekonateľnú prekážku pre občiansku svornosť a kolektívne cítenie
Pierre Teilhard de Chardin

Pierre Teilhard de Chardin sa narodil vo vidieckom zámku Sarcenat neďaleko Orcines v kraji Auvergne. Bol štvrtým z jedenástich detí Emmanuela Teilharda de Chardin a Berthy-Adéle, rodenej Dompierre d´Hornoy. Pierre prežil svoje detstvo v Sancerate alebo v Clermont-Ferrand a Murol. Základy vzdelania získal od domácich učiteľov a v roku 1892 ho poslali do jezuitského gymnázia (Colège chez les jezuites de Notre Dame de Mongré). Na tejto škole v roku 1897 aj zmaturoval. Už počas gymnaziálnych štúdií prejavoval mimoriadny talent pre filozofiu, ale súčasne aj nadanie pre prírodné vedy. 20. marca 1899 vstúpil k jezuitom v Aix-en-Provence a 24. augusta roku 1911 bol vysvätený za kňaza. V tých rokoch študoval filozofiu, vyučoval na jezuitskom lýceu v Káhire a súčasne sa stále viac zaoberal štúdiom paleontológie. Teologické štúdiá dokončil v roku 1912 v Anglicku. V tom istom roku sa stretol v Paríži s významným paleontológom profesorom Marcellinom Boulom, čo určilo jeho ďalšiu vedeckú orientáciu. Až do roku 1915, keď v rámci mobilizácie narukoval, sa zaoberal výlučne štúdiom prírodných vied. Prvú svetovú vojnu prežil na rôznych frontoch, dostalo sa mu viacero vyznamenaní, medzi nimi i stuha rytiera Čestnej légie.

Otázka: Kto boli rodičia Pierre Teilhard de Chardin ?
Odpoveď: Emmanuela Teilharda de Chardin a Berthy-Adéle

Otázka: Kde sa narodil Pierre Teilhard de Chardin ?
Odpoveď: vo vidieckom zámku Sarcenat

Otázka: Od koho získal Pierre Teilhard de Chardin základy vzdelania a kedy ho poslali do jezuitského gymnázia ?
Odpoveď: Základy vzdelania získal od domácich učiteľov a v roku 1892 ho poslali do jezuitského gymnázia (Colège chez les jezuites de Notre Dame de Mongré).

Otázka: Kedy zmaturoval Pierre Teilhard de Chardin na gymnáziu ?
Odpoveď: v roku 1897

Otázka: Kde prežil svoje detstvo Pierre Teilhard de Chardin ?
Odpoveď: v Sancerate alebo v Clermont-Ferrand a Murol
Respirácia (biochémia)

Pri aeróbnom dýchaní je nevyhnutný kyslík, ktorý sa do rastliny dostáva prieduchami, lenticelami a pokožkou. Bunkové dýchanie prebieha v mitochondriách. Hlavným respiračným materiálom sú sacharidy a konečným produktom sa stáva oxid uhličitý a voda. Druh substrátu, ktorý rastlina predýchava, možno zistiť vďaka respiračnému kvocientu (skratka RQ) – pomeru vytvoreného oxidu uhličitého a objemu spotrebovaného kyslíka. Pri predýchavaní sacharidov je respiračný kvocient rovný 1. Látky chudobnejšie na kyslík a bohatšie na vodík, ako sacharidy, majú RQ nižší ako 1 a produktami dýchania sú organické kyseliny, ktoré sa hromadia v tele rastliny. Pri tukoch sa táto hodnota napríklad pohybuje okolo 0,34, pri bielkovinách 0,7 – 0,8. Pri klíčení olejnatých semien sa kyslík najskôr spotrebuváva na premenu tukov na cukry a až potom na vlastné dýchanie, preto je ich RQ menší než 1. Pokiaľ slúži ako respiračný substrát organická kyselina, je hodnota RQ vyššia ako 1 a súbežne sa syntetizujú tuky. Zvýšenú hodnotu respiračného kvocientu možno pozorovať aj vtedy, keď je dýchanie spojené s kvasením. Ďalšie faktory, ktoré môžu túto hodnotu ovplyvňovať, sú vonkajšie podmienky a vývojové štádium rastliny.

Otázka: Ako je normovaný respiračný potenciál rastlín ?

Otázka: Ako sa do zvierat dostáva kyslík pri aeróbnom kýchaní ?

Otázka: Kde prebieha umelé dýchanie kameňov ?

Otázka: Čo netvorí hlavný respiračný materiál rastlín ?

Otázka: Čo nie je konečným produktom dýchania rastlín ?

Otázka: Ako je definovaný respiračný kvocient rastlín ?
Odpoveď: pomeru vytvoreného oxidu uhličitého a objemu spotrebovaného kyslíka

Otázka: Ako sa do rastlín dostáva kyslík pri aeróbnom dýchaní ?
Odpoveď: prieduchami, lenticelami a pokožkou

Otázka: Kde prebieha bunkové dýchanie rastlín ?
Odpoveď: v mitochondriách

Otázka: Čo tvorí hlavný respiračný materiál rastlín ?
Odpoveď: sacharidy

Otázka: Čo je konečným produktom dýchania rastlín ?
Odpoveď: oxid uhličitý a voda
Respirácia (biochémia)

Respirácia je pri rastlinách súbor procesov premien organickej hmoty za účasti voľného kyslíka, ktoré je sprevádzané uvoľňovaním chemickej energie obsiahnutej v molekule organickej látky. Energiu uvoľnenú pri dýchaní rastlina využíva na rôzne fyziologické a biochemické pochody, napríklad pri syntéze sacharidov, bielkovín, pri príjme a transporte živín, pri raste a pod. Dýchanie je vlastne systém oxidoredukčných reakcií, ktoré uvoľňujú energiu z predýchavaného substrátu. Nie všetka energia vytvorená dýchaním sa však využije – časť odchádza do priestoru ako teplo. Využiteľná časť sa viaže do prechodných produktov, ktoré slúžia ako substrát pre tvorbu protoplazmy.

Otázka: Čo je respirácia u rastlín ?
Odpoveď: súbor procesov premien organickej hmoty za účasti voľného kyslíka, ktoré je sprevádzané uvoľňovaním chemickej energie obsiahnutej v molekule organickej látky

Otázka: Na čo využíva rastlina energiu uvoľnenú pri dýchaní ?
Odpoveď: na rôzne fyziologické a biochemické pochody, napríklad pri syntéze sacharidov, bielkovín, pri príjme a transporte živín, pri raste a pod.
Planetárna kôra

Z merania sondy Mars Global Surveyor vyplýva, že za predpokladu, že hustota kôry Marsu je 2900 kg/m³, je jej minimálna stredná hrúbka 45 km. Na južnej pologuli by bola priemerná hrúbka približne 60 km a na severnej približne 30 km, s maximom 80 km v oblasti Tharsis. Iné analýzy gravitačného poľa a topografie Marsu ale naznačujú, že skutočná hrúbka kôry môže byť ešte väčšia, ak platí predpoklad, že oblasť južných vysočín vznikla veľmi skoro v histórii, a miestna topografia nebola neskôr pozmenená. V tom prípade je priemerná stredná hrúbka odhadovaná na 57±24 km. Na základe analýzy geochemických a geofyzikálnych dát je tiež možné určiť maximálnu strednú hrúbku kôry na približne 100 km. Všetky tieto údaje naznačujú, že kôra Marsu je všeobecne hrubšia ako kôra Zeme, čo môže súvisieť s absenciou doskovej tektoniky na "červenej planéte".

Otázka: Aká je hustota kôry Marsu ?
Odpoveď: 2900 kg/m³

Otázka: Akú hrúbku má kôra Marsu v porovnaní s kôrou Zeme ?
Odpoveď: kôra Marsu je všeobecne hrubšia ako kôra Zeme, čo môže súvisieť s absenciou doskovej tektoniky na "červenej planéte".

Otázka: Na základe čoho je možné určiť strednú hrúbku kôry Marsu ?
Odpoveď: Na základe analýzy geochemických a geofyzikálnych dát

Otázka: Aká je priemerná stredná hrúbka kôry Marsu ?
Odpoveď: 57±24 km

Otázka: Ako sa volala sonda , ktorá skúmala povrch Marsu v 90 . rokoch 20 . storočia ?
Odpoveď: Mars Global Surveyor
Planetárna kôra

Kôra Venuše je hrubá približne 35 km. Existuje teória, že Venuša neuvoľňuje vnútornú energiu pohybom tektonických dosiek ako Zem, ale namiesto toho v pravidelných intervaloch vyvoláva masívnu vulkanickú činnosť, vplyvom ktorej sa jej povrch zalieva čerstvou lávou. Túto teóriu podporuje skutočnosť, že najstaršie geologické útvary na povrchu sú staré iba 800 miliónov rokov, zatiaľ čo zvyšok povrchu je mladší (rádovo niekoľko 100 miliónov rokov). V súčasnosti sa predpokladá, že Venuša je stále vulkanicky aktívna v izolovaných geologických obdobiach. Predpokladá sa, že 90 % povrchu tvorí nedávno stuhnutá čadičová láva, ktorá je len zriedka prerušovaná meteoritickými krátermi. Malý počet impaktných porúch napovedá, že povrch bol len nedávno zmenený vplyvom sopečnej aktivity.

Otázka: Ako uvoľňuje Venuša svoju vnútornú energiu ?
Odpoveď: Existuje teória, že Venuša neuvoľňuje vnútornú energiu pohybom tektonických dosiek ako Zem, ale namiesto toho v pravidelných intervaloch vyvoláva masívnu vulkanickú činnosť, vplyvom ktorej sa jej povrch zalieva čerstvou lávou.

Otázka: Je v súčasnosti Venuša vulkanicky aktívna ?
Odpoveď: V súčasnosti sa predpokladá, že Venuša je stále vulkanicky aktívna v izolovaných geologických obdobiach

Otázka: Čo tvorí povrch Venuše ?
Odpoveď: Predpokladá sa, že 90 % povrchu tvorí nedávno stuhnutá čadičová láva, ktorá je len zriedka prerušovaná meteoritickými krátermi

Otázka: Aké staré sú najstaršie geologické útvary na Venuši ?
Odpoveď: iba 800 miliónov rokov, zatiaľ čo zvyšok povrchu je mladší (rádovo niekoľko 100 miliónov rokov)

Otázka: Aká hrubá je kôra Venuše ?
Odpoveď: približne 35 km
Torpédomet


Podhladinový torpédomet je určený na vypustenie torpéda pod hladinou. Pred vypustením torpéda musí byť torpédomet zaplavený a musí sa tak vyrovnať tlak v torpédomete s tlakom vody v danej hĺbke. V súčasnosti sa toto riešenie používa hlavne na ponorkách, ale ešte počas prvej svetovej vojny boli podhladinovými torpédometmi vybavené aj veľké bojové lode. Nemecké bojové krížniky mali štyri 50 cm torpédomety: po jednom na prove a korme a na bokoch pod čiarou ponoru. Podhladinový torpédomet je pevne uchytený a zameriavanie sa uskutočňuje celým plavidlom.

Otázka: Kde sa v súčasnosti používa riešenie podhladinového torpédometa ?
Odpoveď: hlavne na ponorkách,

Otázka: Kto mal štyri 50 cm torpédomety ?
Odpoveď: Nemecké bojové krížniky

Otázka: Čo musí byť torpédomet pred vypustením torpéda ?
Odpoveď: Pred vypustením torpéda musí byť torpédomet zaplavený a musí sa tak vyrovnať tlak v torpédomete s tlakom vody v danej hĺbke

Otázka: Aké torpédomety mali nemecké bojové krížniky ?
Odpoveď: štyri 50 cm torpédomety: po jednom na prove a korme a na bokoch pod čiarou ponoru

Otázka: Na čo je určený podhladinový torpédomet ?
Odpoveď: je určený na vypustenie torpéda pod hladinou.
Torpédomet

Do 2. svetovej vojny boli torpédomety umiestnené aj na bojových lodiach i keď zvyšujúci sa dostrel diel hlavného kalibru spravil nasadenie torpéd z bojových lodí nepravdepodobným. Dokonca pri ľahších jednotkách boli torpédomety demontované, aby uvoľnili miesto napríklad silnejšej protilietadlovej výzbroji. Oba japonské torpédové krížniky Kitakami a Ói (prestavané z ľahkých krížnikov v roku 1941) – každý niesol 40 torpédometov (10xIV) kalibru 533 mm – boli v roku 1942 prestavané na rýchle transportéry a torpédová výzbroj zredukovaná na 24 hlavní (6xIV).

Otázka: Kde boli torpédomety umiestnené do 2 . svetovej vojny ?
Odpoveď: na bojových lodiach

Otázka: Kvôli čomu boli pri ľahších jednotkách torpédomety demontované ?
Odpoveď: aby uvoľnili miesto napríklad silnejšej protilietadlovej výzbroji

Otázka: V ktorom roku boli oba japonské torpédové krížniky Kitakami a Ói prestavané na rýchle transportéry ?
Odpoveď: 1942
Adam Kardoss

Študoval na evanjelickom lýceu v Bratislave. Pred revolúciou 1848 – 1849 i po nej pôsobil ako hlavný slúžny Zvolenskej župy vo Zvolene, Bzovíku, Krupine, Bátovciach, od roku 1850 mešťanosta a okresný komisár v Brezne, neskôr advokát a správca pošty v Banskej Bystrici. Národne orientovaný, verejne protestoval proti maďarizačným praktikám, roku 1874 organizoval zbierku na základinu slovenského gymnázia v Revúcej. Prispieval do Štúrovych Národných novín, Cirkevných listov Pešťbudínskych vedomostí a i. Zakladateľ Matice slovenskej, 1872 kandidát do uhorského snemu.

Otázka: Kde pôsobil Adam Kardoss ?
Odpoveď: Pred revolúciou 1848 – 1849 i po nej pôsobil ako hlavný slúžny Zvolenskej župy vo Zvolene, Bzovíku, Krupine, Bátovciach, od roku 1850 mešťanosta a okresný komisár v Brezne, neskôr advokát a správca pošty v Banskej Bystrici.

Otázka: Kde študoval Adam Kardoss ?
Odpoveď: Študoval na evanjelickom lýceu v Bratislave.

Otázka: Proti čomu protestoval Adam Kardoss ?
Odpoveď: Národne orientovaný, verejne protestoval proti maďarizačným praktikám, roku 1874 organizoval zbierku na základinu slovenského gymnázia v Revúcej.

Otázka: Do čoho prispieval Adam Kardoss ?
Odpoveď: Prispieval do Štúrovych Národných novín, Cirkevných listov Pešťbudínskych vedomostí a i.

Otázka: Čoho je zakladateľ Adam Kardoss ?
Odpoveď: Zakladateľ Matice slovenskej
Činča

Pramení v Bodvianskej pahorkatine, v podcelku Gemerská pahorkatina, na severnom svahu Veterného vrchu (346 m n. m.) v nadmorskej výške približne 310 m n. m., neďaleko slovensko-maďarskej štátnej hranice. Na hornom toku najprv tečie viac-menej západným smerom lesnatým prostredím a výraznejšie zvlneným korytom. Zľava priberá prítok z osady Železné a pokračuje na západ. Po vstupe do Rimavskej kotliny tečie napriameným korytom severnou časťou mesta Tornaľa, najprv mestskou časťou Starňa, kde sa stáča najprv na juh a po pribratí ľavostranného prítoku prameniaceho západne od kóty 290,9 m na juhozápad. Na okraji mesta sa v nadmorskej výške cca 175 m n. m. vlieva do Slanej.

Otázka: Kadiaľ tečie Činča ?
Odpoveď: Na hornom toku najprv tečie viac-menej západným smerom lesnatým prostredím a výraznejšie zvlneným korytom. Zľava priberá prítok z osady Železné a pokračuje na západ. Po vstupe do Rimavskej kotliny tečie napriameným korytom severnou časťou mesta Tornaľa, najprv mestskou časťou Starňa, kde sa stáča najprv na juh a po pribratí ľavostranného prítoku prameniaceho západne od kóty 290,9 m na juhozápad. Na okraji mesta sa v nadmorskej výške cca 175 m n. m. vlieva do Slanej.

Otázka: Kde pramení Činča ?
Odpoveď: Pramení v Bodvianskej pahorkatine, v podcelku Gemerská pahorkatina, na severnom svahu Veterného vrchu (346 m n. m.) v nadmorskej výške približne 310 m n. m., neďaleko slovensko-maďarskej štátnej hranice.
Offenbach am Main

Tak ako medzi inými susednými mestami, panuje aj medzi Offenbach a Frankfurtom rivalita. V tomto prípade je aj historicky podmienená. Kým Offenbach bol kalvinistický, Frankfurt bol luteránsky. V 18. a na začiatku 19. storočia sa v Offenbachu rozvíjali manufaktúry, zatiaľ čo Frankfurt sa orientoval na veľkoobchod. Až po pruskej anexii Frankfurtu (rok 1866) sa aj ten stal priemyselným mestom a začal sa prudko rozvíjať, na začiatku 20. storočia sa mohli do neho začleniť susedné pruské obce. Až od roku 1945 nie je hranica medzi oboma mestami súčasne tiež zemskou hranicou.

Otázka: V ktorom roku bolo mesto Frankfurt anektované Pruskom ?
Odpoveď: 1866
Offenbach am Main

Prvá železnica bola sprevádzkovaná v roku 1848 z Frankfurtu do Offenbachu. Potom čo v roku 1873 bola sprevádzkovaná železničná trať z Frankfurtu do Bebry, zostala pôvodná trať iba miestnou drahou a v roku 1955 bola zrušená. Na trati do Bebry vznikla hlavná stanica, vtedy dosť ďaleko od mesta a neskôr niekoľko ďalších staníc a zastávok. V súčasnosti v Offenbachu nezastavujú takmer žiadne diaľkové vlaky. S-Bahn Frankfurt má na území mesta vlastnú trať, ktorá prechádza centrom mesta tunelom sprevádzkovaným v roku 1995 (čiastočne sleduje priebeh zrušenej miestnej dráhy) s niekoľkými podzemnými stanicami.

Otázka: V ktorom roku bola sprevádzkovaná železničná trať z Frankfurtu do Bebry ?
Odpoveď: v roku 1873

Otázka: V ktorom roku bola sprevádzkovaná železnica z Frankfurtu do Offenbachu ?
Odpoveď: v roku 1848
Offenbach am Main

Rozvoj Offenbachu začal po roku 1466, kedy ho získal rod grófov z Issenburgu. Tí tu v 16. storočí vybudovali renesančný zámok, ktorý sa stal ich rezidenciou. V 16. storočí tu bola zavedená reformácia. Po nantskom edikte prijali Issenburgovci do Offenbachu veľké množstvo francúzskych hugenotov, čo prinieslo rozvoj remesiel. Tiež sem presunulo svoje remeslá mnoho remeselníkov z Frankfurtu, kde platili prísne cechové obmedzenia. Issenburská rezidencia tiež žila kultúrnym dianím, často sem zavítal Johann Wolfgang von Goethe, ktorý sa tu zamiloval do Lili Schönemannovej. Hosťami tu boli aj Wolfgang Amadeus Mozart a Niccolò Paganini, žila tu Sophie von La Roche. Okolo roku 1800 tu pobýval Alois Senefelder, ktorý tu vynašiel litografiu.

Otázka: Kedy započal rozvoj mesta Offenbach am Main ?
Odpoveď: po roku 1466, kedy ho získal rod grófov z Issenburgu
SU-152

Stroj mal však aj svoje nevýhody - veľmi nízku rýchlosť streľby (najmä kvôli ťažkým nábojom) a malú kapacitu nesenej munície (len 20 nábojov). Predný pancier bol síce silnejší ako pri tankoch T-34 (hrúbka 65 mm a sklon 30°), ale aj tak nemali nemecké tanky Tiger a Panter problém s jeho prestrelením. Navyše sa 152 mm húfnica ukázala ako veľmi nepresná na veľké vzdialenosti. Preto sa samohybné delá SU-152 používali na rýchle prepady vo väčších skupinkách, čím bola eliminovaná výhoda nemeckých tankov pri boji na veľkú vzdialenosť a zároveň bola vyzdvihnutá schopnosť samohybných diel SU-152 vyradiť nepriateľské tanky z malej vzdialenosti jednou ranou.

Otázka: Akú hrúbku mal predný pancier tanku SU-100 ?

Otázka: Aký sklon mal predný pancier tnaku SU-85 ?

Otázka: Aké nevýhody mal tank SU-100 ?

Otázka: Aká bola kapacita nesenej munície tanku T-34 ?

Otázka: Akej ráže bola húfnica tanku SU-85 ?
SU-152

Prvé stroje SU-152 dorazili do Kursku v máji 1943 a pozornosť nepriateľov začali budiť hneď od prvých bojov. Vďaka schopnosti vyradiť z prevádzky aj tie najťažšie nemecké tanky Tiger, Panter a ťažké stíhače tankov Elefant dostal tank prezývku „Zveroboj“ (zabijak zvierat). Hlavnou muníciou samohybných diel SU-152 boli vysoko explozívne náboje (HE náboje). Explózia po výbuchu bola dostatočne silná na to aby zabila posádku vo vnútri nepriateľského tanku aj v prípade, že náboj neprestrelil pancier tanku.

Otázka: Akú prezývku získal tank SU-100 počas bojov druhej svetovej vojny ?

Otázka: Kedy bol vyrobený prvý prototyp tanku SU-152 ?

Otázka: Čo bolo hlavnou muníciou tankov SU-85 ?

Otázka: Prečol mal Suchoj Su-2 prezývku Zveroboj ?

Otázka: Ktorý sovietsky stíhač tankov bol nasadený do bojov v novembri 1941 ?
SU-152

Stroj mal však aj svoje nevýhody - veľmi nízku rýchlosť streľby (najmä kvôli ťažkým nábojom) a malú kapacitu nesenej munície (len 20 nábojov). Predný pancier bol síce silnejší ako pri tankoch T-34 (hrúbka 65 mm a sklon 30°), ale aj tak nemali nemecké tanky Tiger a Panter problém s jeho prestrelením. Navyše sa 152 mm húfnica ukázala ako veľmi nepresná na veľké vzdialenosti. Preto sa samohybné delá SU-152 používali na rýchle prepady vo väčších skupinkách, čím bola eliminovaná výhoda nemeckých tankov pri boji na veľkú vzdialenosť a zároveň bola vyzdvihnutá schopnosť samohybných diel SU-152 vyradiť nepriateľské tanky z malej vzdialenosti jednou ranou.

Otázka: Akú hrúbku a sklon mal predný pancier tanku SU-152 ?
Odpoveď: hrúbka 65 mm a sklon 30°

Otázka: Na čo sa používali samohybné delá SU-152 počas bojov Druhej svetovej vojny ?
Odpoveď: na rýchle prepady vo väčších skupinkách

Otázka: Aké boli nevýhody tanku SU-152 ?
Odpoveď: mal však aj svoje nevýhody - veľmi nízku rýchlosť streľby (najmä kvôli ťažkým nábojom) a malú kapacitu nesenej munície

Otázka: Aká bola kapacita nesenej munície tanku SU-152 ?
Odpoveď: len 20 nábojov

Otázka: Akej ráže bola húfnica tanku SU-152 ?
Odpoveď: 152 mm
SU-152

Prvé stroje SU-152 dorazili do Kursku v máji 1943 a pozornosť nepriateľov začali budiť hneď od prvých bojov. Vďaka schopnosti vyradiť z prevádzky aj tie najťažšie nemecké tanky Tiger, Panter a ťažké stíhače tankov Elefant dostal tank prezývku „Zveroboj“ (zabijak zvierat). Hlavnou muníciou samohybných diel SU-152 boli vysoko explozívne náboje (HE náboje). Explózia po výbuchu bola dostatočne silná na to aby zabila posádku vo vnútri nepriateľského tanku aj v prípade, že náboj neprestrelil pancier tanku.

Otázka: Akú prezývku získal tank SU-152 počas bojov Druhej svetovej vojny ?
Odpoveď: „Zveroboj“ (zabijak zvierat)

Otázka: Prečo dostal tank SU-152 prezývku " Zveroboj " ?
Odpoveď: Vďaka schopnosti vyradiť z prevádzky aj tie najťažšie nemecké tanky Tiger, Panter a ťažké stíhače tankov Elefant

Otázka: Čo bolo hlavnou muníciou tankov SU-152 počas bojov Druhej svetovej vojny ?
Odpoveď: vysoko explozívne náboje (HE náboje)

Otázka: Akú osud stihol posádku nepriateľského tanku po tom , čo bol zasiahnutý strelou zo sovietskeho tanku SU-152 ?
Odpoveď: Explózia po výbuchu bola dostatočne silná na to aby zabila posádku vo vnútri nepriateľského tanku aj v prípade, že náboj neprestrelil pancier tanku.

Otázka: Kedy dorazili do boja prvé tanky SU-152 ?
Odpoveď: v máji 1943
SU-152

Na začiatku druhej svetovej vojny nemali sovietske tanky T-34 a KV-1 problém prestreliť pancier akéhokoľvek nemeckého pancierového vozidla. Problém nastal s príchodom modernej konštrukcie ťažkého tanku PzKpfw VI Tiger, ktorá bola reakciou na sovietske ťažké tanky a neskôr stredného tanku PzKpfw V Panter, ktorý bol výrazne inšpirovaný sovietskymi T-34. Sovietske 76 mm kanóny F-34 neboli schopné prestreliť predný pancier nových nemeckých tankov a bočný pancier prestrelili len zo vzdialenosti menšej ako 500 m.

Otázka: Kedy začali mať sovietske tanky T-34 a KV-1 problém prestreliť pancier nepriateľa ?
Odpoveď: Problém nastal s príchodom modernej konštrukcie ťažkého tanku PzKpfw VI Tiger, ktorá bola reakciou na sovietske ťažké tanky a neskôr stredného tanku PzKpfw V Panter

Otázka: Akej ráže boli kanóny F-34 používané Sovietmi počas Druhej svetovej vojny ?
Odpoveď: 76 mm

Otázka: Čo bola slabina sovietskych 76 mm kanónov F-34 ?
Odpoveď: neboli schopné prestreliť predný pancier nových nemeckých tankov a bočný pancier prestrelili len zo vzdialenosti menšej ako 500 m

Otázka: Boli sovietske tanky T-34 a KV-1 na začiatku Druhej svetovej vojny účinné ?
Odpoveď: Na začiatku druhej svetovej vojny nemali sovietske tanky T-34 a KV-1 problém prestreliť pancier akéhokoľvek nemeckého pancierového vozidla

Otázka: Ktorým tankom sa inšpirovali nemeckí konštruktéri tanku PzKpfw V Panter ?
Odpoveď: sovietskymi T-34
Grande Arche

Táto otvorená kocka pokrytá sklom a bielym carrarským mramorom pôsobí nielen svojimi jasnými tvarmi, ale i svojimi rozmermi. Jej architektom je Otto von Spreckelsen z Dánska. Svojou výškou 110 metrov je dvakrát vyššia ako Víťazný oblúk (50 m) na Etoile a jej váha sa odhaduje na 30 tisíc ton. Pod Grande Arche sa nachádza stanica metra, rýchlodráhy RER a Transilienu. Je postavená na 12 pilieroch zakotvených pod zemou. Vošla by sa pod ňu celá Katedrála Notre-Dame. Pod klenbou sú zaujímavým spôsobom zavesené panoramatické výťahy.

Otázka: Aká hmotnosť sa odhaduje Grande Arche ?
Odpoveď: jej váha sa odhaduje na 30 tisíc ton

Otázka: Ako pôsobí táto kocka pokrytá sklom ?
Odpoveď: Táto otvorená kocka pokrytá sklom a bielym carrarským mramorom pôsobí nielen svojimi jasnými tvarmi, ale i svojimi rozmermi.

Otázka: Kto je architektom kocky ?
Odpoveď: Jej architektom je Otto von Spreckelsen z Dánska.

Otázka: Aká je vysoká Grande Arche ?
Odpoveď: Svojou výškou 110 metrov je dvakrát vyššia ako Víťazný oblúk (50 m)

Otázka: Čo sa nachádza pod Grande Archer ?
Odpoveď: Pod Grande Arche sa nachádza stanica metra, rýchlodráhy RER a Transilienu.
8. Medzinárodný filmový festival Cinematik 2013

Festivalovú porotu v hlavnej súťažnej kategórii tvorilo 17 mladých európskych kritikov, Slovensko zastupoval Daniel Vadocký. Dlhoročná čestná riaditeľka festivalu Božidara Turzonovová sa ročníku nezúčastnila, keďže držala smútok po čerstvom úmrtí svojho manžela Jozefa Adamoviča. Programový riaditeľ bol opäť Tomáš Klenovský, umeleckým Vladimír Štric. Medzi organizátormi boli aj významní slovenskí filmoví kritici ako Peter Konečný z portálu kinema.sk alebo Rastislav Steranka. Medzi najvýznamnejších zahraničných hostí patril britský režisér Ben Wheatley, ktorý si tu prevzal cenu Rešpekt, prišli aj režiséri Dušan Hanák či Dušan Trančík. Priebeh Cinematiku sprevádzali aj iné kultúrne podujatia ako Lidožúr na vážskom ostrove Lido s mnohými koncertami a aktivitami či Balónová fiesta. Takisto sa každoročne konalo tajné premietanie Secret Cinematik, o ktorom sa dozvedeli iba tí ľudia, ktorí sa zapojili cez sms. Tento rok bol premietaný film Zátoka ticha.

Otázka: Kto bol programovým riaditeľom Cinematik - u 2013 ?
Odpoveď: Programový riaditeľ bol opäť Tomáš Klenovský

Otázka: Koľko členov tvorilo porotu v hlavnej súťažnej kategórii festivalu Cinematik ?
Odpoveď: Festivalovú porotu v hlavnej súťažnej kategórii tvorilo 17 mladých európskych kritikov

Otázka: Kto bol umeleckým riaditeľom Cinematik - u 2013 ?
Odpoveď: Vladimír Štric

Otázka: Kto zastupoval Slovensko v porote na Cinematik 2013 ?
Odpoveď: Slovensko zastupoval Daniel Vadocký

Otázka: Prečo sa riaditeľka Božidara Turzonovová nezúčastnila Cinematik - u 2013 ?
Odpoveď: držala smútok po čerstvom úmrtí svojho manžela Jozefa Adamoviča
Petra Černocká

Na konzervatóriu vyštudovala operný spev a hru na klavír, po absolvovaní školy začínala spievať so skupinou Pastýři Petra Hanniga. V Divadle Semafor hrala v legendárnej Šimkovej a Grossmanovej hre Besídka v rašeliništi, neskôr v Suchého hre Čarodějky.  Mladú čarodejnicu Saxanu, lietajúcu na metle, si zahrala aj zaspievala o niečo neskôr vo filme Dívka na koštěti scenáristu Miloše Macourka a režiséra Václava Vorlíčka. Ako herečka sa objavila aj v ďalších televíznych programoch Česko-slovenskej televízie.

Otázka: V ktorom filme hrala česká speváčka a herečka Petra Černocká postavu Saxany ?
Odpoveď: Dívka na koštěti

Otázka: Čo vyštudovala česká speváčka a herečka Petra Černocká ?
Odpoveď: Na konzervatóriu vyštudovala operný spev a hru na klavír

Otázka: V ktorej Šimkovej a Grossmanovej hre hrala česká speváčka a herečka Petra Černocká ?
Odpoveď: Besídka v rašeliništi

Otázka: V ktorej Suchého hre hrala česká speváčka a herečka Petra Černocká ?
Odpoveď: Čarodějky
Vojtech Tuka

Po vyhlásení samostatnosti Slovenska 14. marca 1939 sa stal zástupcom predsedu vlády. Po vyhlásení Moravskoslovenskej národnej rady podporoval snahu o pripojenie Slovácka s Valašskom k Slovensku, čo bol podľa niektorých pozorovateľov vzhľadom na nemeckú politiku v stredoeurópskom priestore nereálny zámer. Toto hodnotenie však vyvracia dlhodobá tolerancia proslovenských spolkov na Morave zo strany Nemecka a ochota časti nemeckého vedenia na takýto ústupok výmenou za zabezpečenie politickej lojality SR. Jeho politický vplyv sa znásobil po odchode Karola Sidora zo slovenskej politiky za veľvyslanca pri Svätej stolici v Ríme.

Otázka: Kedy bola vyhlásená Prvá slovenská republika ?
Odpoveď: 14. marca 1939
Vojtech Tuka

Takzvanú "Tukovu aféru" inicioval jeho článok V desiatom roku Martinskej deklarácie zverejnený 1. januára 1928 v ľudáckom denníku Slovák, v ktorom označil zápisnicu z porady z 31. októbra 1918 za tajnú klauzulu Martinskej deklarácie, ktorá vraj obmedzovala dĺžku trvania československého štátu na desať rokov (teda do októbra 1928). Tuka takto vyzýval na uplatnenie samourčovacieho práva a vyhlásenia samostatnosti Slovenska. Cieľom článku  bolo aktivizovať radikálnych autonomistov v HSĽS.  Poslanec Československej národno-demokratickej strany Milan Ivanka v máji 1928 podal na Tuku trestné oznámenie a Imunitný výbor 20. decembra 1928 odporučil zbaviť ho poslaneckej imunity, s čím snemovňa súhlasila. Dňa 3. januára 1929 ho zatkli a previezli do vyšetrovacej väzby v Bratislave. V procese v októbri 1929, ktorý vzbudil reakcie doma i v zahraničí, bol usvedčený a odsúdený za vlastizradu a špionáž v prospech Maďarska na 15 rokov väzenia.

Otázka: Na koľko rokov vo väzení bol odsúdený politik Vojtech Tuka v roku 1929 ?
Odpoveď: na 15 rokov väzenia

Otázka: Za čo bol politik Vojtech Tuka odsúdený na 15 rokov väzenia v roku 1929 ?
Odpoveď: za vlastizradu a špionáž v prospech Maďarska
Vojtech Tuka

Tuka bol hlboko veriacim katolíkom a k ideám sekularizmu, husitizmu, socializmu a liberalizmu prichádzajúcich z českých krajín zastával priam nepriateľské stanovisko. Motívom Tukovej politickej činnosti po vstupe do Slovenskej ľudovej strany roku 1922, bolo úsilie o hľadanie alternatívneho štátoprávneho postavenia Slovenska. Rýchlo sa stal  jedným z vodcov v HSĽS a bol spoluzakladateľom jej organizácie Rodobrana. V rokoch 1925–1929 pôsobil ako poslanec Národného zhromaždenia v Prahe; viedol kampane za „federalizáciu“ Česko-Slovenska (ČSR), vo Viedni vydával Correspondence slovaque a získaval pre ideu nezávislosti sympatie niektorých cudzích štátov, najmä Francúzska, Nemecka, Talianska, Anglicka a Japonska, ale aj bielej ruskej emigrácie.

Otázka: Čo bolo motívom Vojtecha Tuku pre vstup do Slovenskej ľudovej strany ?
Odpoveď: úsilie o hľadanie alternatívneho štátoprávneho postavenia Slovenska

Otázka: V ktorom roku vstúpil Vojtech Tuka do Slovenskej ľudovej strany ?
Odpoveď: roku 1922

Otázka: K akému náboženstvu sa hlásil politik Vojtech Tuka ?
Odpoveď: Tuka bol hlboko veriacim katolíkom a k ideám sekularizmu, husitizmu, socializmu a liberalizmu prichádzajúcich z českých krajín zastával priam nepriateľské stanovisko
Vojtech Tuka

Narodil sa do rodiny učiteľa Antona Tuku (v zázname o krste Vojtecha uvedený ako "ludimagister" lat. učiteľ alebo riaditeľ školy) a Heleny, rod. Cserny. Zvláštne druhé krstné meno Lazár dostal po krstnom otcovi, ktorým bol žemberovský farár Lazár Bittner. Ako chránenec bulharského cára Ferdinanda Coburga a vychovávateľ následníka trónu a neskoršieho cára Borisa III. získal možnosť študovať právo v Budapešti, neskôr absolvoval študijné pobyty v Paríži a Berlíne. Ako 21 ročný (1901) získal  titul Doktor práv (JUDr.). Pod ochranou slovenského arcibiskupa kaločského Jura Častku sa stal profesorom na právnickej akadémii v Päťkostolí (Pécs).

Otázka: V akom veku získal politik Vojtech Tuka titul doktora práv ?
Odpoveď: Ako 21 ročný

Otázka: Koho chránencom bol politik Vojtech Tuka počas svojich štúdií ?
Odpoveď: bulharského cára Ferdinanda Coburga a vychovávateľ následníka trónu a neskoršieho cára Borisa III.

Otázka: Do akej rodiny sa narodil politik Vojtech Tuka ?
Odpoveď: do rodiny učiteľa Antona Tuku (v zázname o krste Vojtecha uvedený ako "ludimagister" lat. učiteľ alebo riaditeľ školy) a Heleny, rod. Cserny

Otázka: V ktorom roku získal politik Vojtech Tuka titul doktora práv ?
Odpoveď: 1901
Prašnický potok

Pramení v Javorníkoch, v podcelku Nízke Javorníky, v časti Rovnianska vrchovina, na západnom svahu Palieska (665,1 m n. m.) v nadmorskej výške približne 555 m n. m. Od prameňa tečie sprvu na krátkom úseku na juhozápad, potom sa stáča severojužným smerom a zľava priberá dva prítoky z oblasti Kremeňovej na juhozápadných svahoch Palieska. Následne sa stáča juhojuhovýchodným smerom, z ľavej strany priberá dva krátke prítoky prameniace západne od lokality Švábovský, sprava krátky prítok z juhovýchodného svahu Benkovej (483,4 m n. m.) a znovu tečie severojužným smerom. Na dolnom toku sa stáča najprv na juhojuhovýchod, preteká močaristým územím, podteká Hričovský kanál a vstupuje do Bytčianskej kotliny. Tu sa najprv stáča juhovýchodným smerom, preteká cez bytčiansku mestskú časť Hliník nad Váhom, pričom vytvára oblúk smerujúci na severovýchod a napokon už tečie k ústiu severojužným smerom. Južne od mestskej časti (a východne od centra Bytče) ústi v nadmorskej výške cca 303 m n. m. do Váhu.

Otázka: Do ktorej kotliny vstupuje Prašnický potok na svojom hornom toku ?

Otázka: Kde nepramení Prašnický potok ?

Otázka: V akej nadmorskej výške zaniká Prašnický potok ?

Otázka: Cez ktorú bytčiansku mestskú časť preteká rieka Hornád ?

Otázka: Kam sa nevlieva Prašnický potok ?

Otázka: Kde pramení Prašnický potok ?
Odpoveď: v Javorníkoch, v podcelku Nízke Javorníky, v časti Rovnianska vrchovina, na západnom svahu Palieska

Otázka: V akej nadmorskej výške pramení Prašnický potok ?
Odpoveď: 555 m n. m

Otázka: Cez ktorú bytčiansku mestskú časť preteká Prašnický potok ?
Odpoveď: Hliník nad Váhom

Otázka: Kam sa vlieva Prašnický potok ?
Odpoveď: do Váhu

Otázka: Do akej kotliny vstupuje Prašnický potok na dolnom toku ?
Odpoveď: do Bytčianskej kotliny
Brekov

V roku 1920 sa otvoril brekovský vápencový kameňolom. Kameň sa využíval na výstavbu štátnych ciest a kamenári, niektorí aj so svojimi manželkami, ho ručne roztĺkali a triedili na rôzne veľké kamienky. Brekov sa stal široko ďaleko známym výrobou vápna. Tunajší vápenec obsahuje 90 % vápna, v medzinárodnej geologickej nomenklatúre známy a vedený ako „Brekovský vápenec“. V roku 1925 dal podnikateľ Erenberger postaviť modernú vápenku s dvoma do výšky sa týčiacimi komínmi, ktorá bola jedinou vápenkou svojho druhu na východnom Slovensku. V nej sa zamestnalo a profesionalizovalo mnoho Brekovčanov. Medzi ľuďmi dostala meno „fabrika“. Brekovská vápenka fungovala počas dlhého obdobia. Bola zbúraná z dôvodu nerentabilnosti. Ťažba kameňa pokračuje doteraz. Drvička kamenia s dopravníkmi pracuje už dlhé roky pri výrobe kameniva.

Otázka: Kedy sa otvoril brekovský vápencový kameňolom ?
Odpoveď: V roku 1920

Otázka: Čím sa preslávil Brekov ?
Odpoveď: Brekov sa stal široko ďaleko známym výrobou vápna. Tunajší vápenec obsahuje 90 % vápna, v medzinárodnej geologickej nomenklatúre známy a vedený ako „Brekovský vápenec“.
Brekov

Organizovaný futbal a zapojenie do okresnej súťaže začalo v roku 1947. Prvú futbalovú abecedu už dávno predtým so žiakmi realizoval Arpád Dráč, učiteľ ľudovej školy. Futbal žiaci hrali za dedinou na lúke zvanej „Lačureň“. Až po vojne bolo postavené prvé ihrisko na Riňu pri Laborci v časti zvanej Lazy. Prví futbaloví veteráni boli Michal Štofej Triľ, Ján Tušaj, Juraj Baník, Pavol Šovár, Vojtech Dráč, Ján Jacina, Ján Szczygeľ, Michal Mydlo a ďalší. Časté povodne na Laborci zanechávali nánosy na ihrisku, preto v roku 1953 bolo zriadené nové ihrisko na hone Dlhé. Pre futbalistov bola postavená budova s prezliekárňou a sociálnym zariadením. Finančne ich sponzorovala Vápenka a kameňolom Brekov.

Otázka: Kto bol Arpád Dráč ?
Odpoveď: učiteľ ľudovej školy

Otázka: Kto realizoval prvú futbalovú abecedu ?
Odpoveď: Prvú futbalovú abecedu už dávno predtým so žiakmi realizoval Arpád Dráč, učiteľ ľudovej školy.
Brekov

Po pravej strane cesty do Humenného stojí kaplnka „Sedembolestnej Panny Márie“. Dal ju postaviť veriaci Michal Valiga v roku 1904. Socha Sedembolestnej bola privezená v tom istom roku z Tirolska. Mimo kaplnky dal postaviť ešte dva veľké kríže. Barokový rímskokatolícky kostol sv. Michala Archanjela bol postavený v roku 1742 na starších základoch. Obraz sv. Michala sa nachádzal nad oltárom na stene. Postupne bol inštalovaný organ a oltár Panny Márie Lurdskej. V roku 1782 po veľkom zemetrasení bol opravený a spevnený. Pri kostole bol v minulosti cintorín. V roku 1937 bol pôvodný barokový kostol rozobraný a na jeho mieste bol postavený nový zväčšený s pôvodným obrazom na hlavnom oltári. Posvätenie kostola vykonal biskup Čársky spolu s miestnym farárom J. Lukáčom v roku 1937 so sprievodom po Brekove.

Otázka: Čo stojí po pravej strane cesty z obce Brekov do Humenného ?
Odpoveď: stojí kaplnka „Sedembolestnej Panny Márie

Otázka: Kto a kedy dal postaviť kaplnku " Sedembolestnej Panny Márie " v obci Brekov ?
Odpoveď: Po pravej strane cesty do Humenného stojí kaplnka „Sedembolestnej Panny Márie“. Dal ju postaviť veriaci Michal Valiga v roku 1904.
Brekov

Kroj z Brekova bol typicky zemplínsky. Ženské sukne boli dlhé do pol lýtok, ba aj dlhšie s faldami a čipkami. Pod nimi boli ďalšie, viaceré biele naškrobené sukne. Na sukniach vpredu mali pestrú čipkou lemovanú zásteru „fartuch“. Dievčatá a mladé ženy nosili vyšívané oplecká s naberanými vzdutými rukávmi. Dievčatá mali dlhé vrkoče ukončené širokou stuho-mašľou. K tomu patrili pestré lajbiky s množstvom flirtov. Ženy nosili blúzky a v zime servianky s bohatou výšivkou a vyšším golierom. V tuhej zime užívali užívali hrubé „chustky“ so strapcami. Na hlavách vydaté ženy mali vzadu uviazanú farebnú šatku a cez ňu previazanú pod bradou bavlnenú, alebo hodvábnu šatku „chustočku“. Šatky na okraji boli lemované krajkou „čipkou“. Farba šiat u starších žien bola celá čierna. Ženy obúvali „spuščané“ čižmy s tvrdými sárami. V lete mali vyšívané košele a lajblíky z červeného súkna, vyšívané čiernou niťou a šnúrkami, často aj flirtami. V lete na hlave nosili široké čierne klobúky s kohútím pierkom a v zime baranice. V zime si obliekali červeno-hnedé kožuchy s čiernym golierom, alebo dlhé bez rukávov, vlnené hrubé „gubane“. V lete chodili v bačkorách a v zime vo vysokých čižmách s tvrdou sárou, za ktorou mládenci na muzikách zvyčajne mali zasunutú „olovjanku“. Malé deti, chlapci aj dievčatá v predškolskom veku nosili „vigány“ a na hlave vyšívané čepčeky.

Otázka: Aký bol kroj z Brekova ?
Odpoveď: bol typicky zemplínsky

Otázka: Ako sa obliekali Slováci v obci Brekov počas roka ?
Odpoveď: Kroj z Brekova bol typicky zemplínsky. Ženské sukne boli dlhé do pol lýtok, ba aj dlhšie s faldami a čipkami. Pod nimi boli ďalšie, viaceré biele naškrobené sukne. Na sukniach vpredu mali pestrú čipkou lemovanú zásteru „fartuch“. Dievčatá a mladé ženy nosili vyšívané oplecká s naberanými vzdutými rukávmi. Dievčatá mali dlhé vrkoče ukončené širokou stuho-mašľou. K tomu patrili pestré lajbiky s množstvom flirtov. Ženy nosili blúzky a v zime servianky s bohatou výšivkou a vyšším golierom. V tuhej zime užívali užívali hrubé „chustky“ so strapcami. Na hlavách vydaté ženy mali vzadu uviazanú farebnú šatku a cez ňu previazanú pod bradou bavlnenú, alebo hodvábnu šatku „chustočku“. Šatky na okraji boli lemované krajkou „čipkou“. Farba šiat u starších žien bola celá čierna. Ženy obúvali „spuščané“ čižmy s tvrdými sárami. V lete mali vyšívané košele a lajblíky z červeného súkna, vyšívané čiernou niťou a šnúrkami, často aj flirtami. V lete na hlave nosili široké čierne klobúky s kohútím pierkom a v zime baranice. V zime si obliekali červeno-hnedé kožuchy s čiernym golierom, alebo dlhé bez rukávov, vlnené hrubé „gubane“. V lete chodili v bačkorách a v zime vo vysokých čižmách s tvrdou sárou, za ktorou mládenci na muzikách zvyčajne mali zasunutú „olovjanku“. Malé deti, chlapci aj dievčatá v predškolskom veku nosili „vigány“ a na hlave vyšívané čepčeky.
Brekov

Zatiaľ možno s určitosťou konštatovať, že slovanské osídlenie na tomto území nebolo prerušené. Povedané inými slovami - Slováci tu žijú nepretržite už od predveľkomoravskej doby, kedy sem prišli ich staroslovanskí predkovia. S ostatnými časťami Slovenska ich spájali tradičné kultúrne zväzky. V čase rozkvetu sa aj naše končiny stali súčasťou Veľkej Moravy. V období rozpadu ríše a zániku Veľkej Moravy (859 – 906) patrili k tej časti krajiny, ktorú pápež Ján IX. ešte v roku 899 uznal za samostatnú cirkevnú provinciu. Aj po mocenskom zániku veľkomoravského štátu, ktorý bol i tu na východných hraniciach zabezpečený systémom hradísk a obranných zariadení, ostali naši predkovia ešte dlho ušetrení od priamej nadvlády dobyvateľov. Bolo to rušné obdobie, počas ktorého starí Maďari postupne obsadzovali východné Slovensko a pripájali ho k vznikajúcemu uhorskému štátu. Podľa prof. B.Varsíka v prvej etape sa prevalili Vareckým priesmykom k hornej Tise. V 10. storočí obsadili územie južne od od Latorice, kde zaujali aj významné slovanské hradisko Zemplín.

Otázka: Ako dlho žijú Slováci nepretržite v Brekove ?
Odpoveď: . Povedané inými slovami - Slováci tu žijú nepretržite už od predveľkomoravskej doby, kedy sem prišli ich staroslovanskí predkovia.
Brekov

Brekovskú bránu opevnili starí Slovania z oboch strán. Slovanské sídliská v encyklopedickej literatúre datované do 7.-12.storočia, súvisia s nálezmi K.Andela v roku 1954 a Kričku–Budinského. Okrem črepov sídlištnej keramiky našli slovanské výšinné sídlisko z 9-11. storočia. Rozprestieralo sa na strmom skalnom ostrohu Krivoštianky nad ľavým brehom Laborca. Jeho pradávnu terasu využili starí Slovania práve pre ťažký prístup k sídlisku, ktoré malo zrejme obranný charakter. Doposiaľ síce nebolo archeologicky prekopané, takže nevieme, či bolo opevnené, ale poloha tomu nasvedčuje. Jeho náprotivkom, strážiacim údolný priechod na komunikačnom spoji bolo slovanské hradisko na brekovskom hradnom kopci. Preskúmali ho M. Slivka a M. Vizdal koncom sedemdesiatych rokov. Má oválno elipsovitý pôdorys s rozlohou 70*40 m. Na základe nájdenej keramiky, železných hrotov šípov, charakteristických ostrôh a ďalších súvislostí bádatelia dospeli k významným záverom. Hradisko malo nielen obrannú, ale i určitú mocensko-správnu funkciu kniežacieho charakteru už vo veľkomoravskom období. Nebolo však osamotené. Zásobovali ho obyvatelia ešte staršej osady, rozkladajúcej sa v jeho tesnej blízkosti v sedle na juhozápadnom svahu hradného kopca. Z nálezov v tejto osade vyplýva, že mala najmä poľnohospodársky charakter, ale železná troska, nože s volútovým ukončením a ďalšie výrobky poukazujú aj na rozvinutú remeselnú výrobu. Vyložene poľnohospodársky charakter mala ďalšia osada z 9. – 10. storočia, ktorú severne od centra dnešnej obce Brekov, v časti Za ulicou našli V. Krička Budinský a Juraj Macák ako už štvrtú slovanskú lokalitu v okolí priesmyku.

Otázka: Kto opevnil Brekovskú bránu ?
Odpoveď: starí Slovania
Pontos

Tancuje sa tradične do kruhu, pričom kroky nie sú v tradičnom pevninskom gréckom štýle. Rytmus hudby je síce orientálny, ale iného typu ako grécky orientálny rytmus. V hudbe aj v krokoch môžeme spozorovať aj keltské prvky, ktoré sem priniesli starovekí Kelti. Známe tance sú Tik, Chala, Dipat, Andartikos choros a Akritask. Známe ľudové piesne sú Ekaen ke to Čambašim (Horelo v Čambašine), I kor epijen so parchar (Dievča išlo na pole), Rašopulon (Obyvateľ vysokých hôr), Champšia (druh miestnej ryby), Pontia m´enan omat (Pontská grékyňa s jedným okom), Romana (Grékyňa) či Chamenas patridas (Stratenej vlasti).

Otázka: Ktoré sú známe pontské tance ?
Odpoveď: Tik, Chala, Dipat, Andartikos choros a Akritask

Otázka: Ktoré sú známe pontské ľudové piesne ?
Odpoveď: Ekaen ke to Čambašim (Horelo v Čambašine), I kor epijen so parchar (Dievča išlo na pole)
Pontos

Kultúru Pontu prezentujú grécky folklór a zvyky. Pontský folklór sa odlišuje od ostatného gréckeho folklóru. Ľudový kroj pontských Grékov pozostáva z čierneho turbanu, košele a čiernych nohavíc. Cez plece sa nosili opásané náboje do pušiek. Známy je aj pontský ľudový sláčikový nástroj kemenče, ktorý je podobný krétskej či gréckej tráckej lyre. Na rozdiel od huslí sa kemenče drží zvislo v ruke. Tento hudobný nástroj je pre pontské pesničky najviac charakteristický. Ďalej je známy aj pontský bubon.

Otázka: Z čoho pozostáva ľudový kroj pontských Grékov ?
Odpoveď: pozostáva z čierneho turbanu, košele a čiernych nohavíc. Cez plece sa nosili opásané náboje do pušiek.

Otázka: Ako sa volá pontský ľudový sláčikový nástroj ?
Odpoveď: kemenče