lukasjanek/skquad huggingface dataset:
Osijek

Od roku 1809 je slobodným kráľovským mestom. V celom 19. storočí prosperovalo, bolo jedným z najväčších v Chorvátsku, veľmi ovplyvnené rakúsko-uhorskými veľkomestami. Za čias Juhoslávie po druhej svetovej vojne sa Osijek rýchlo rozrastal, vznikli nové štvrte ako napríklad Sjenjak, Vijenac, Jug a Jug II. Dnes je tu potravinársky a obuvnícky priemysel a vrcholí snaha o obnovu do predvojnového stavu, pretože mesto bolo počas občianskej vojny zničené. V súčasnosti je najnavštevovanejšia pevnosť Tvrda, pochádzajúca z roku 1753.

Otázka: V ktorom storočí prosperovalo mesto Oslo ?

Otázka: Odkedy je Opava slobodným kráľovským mestom ?

Otázka: Akými veľkomestami bolo ovplyvňované mesto Ostrava ?

Otázka: Ktoré štvrte v meste Osijek zanikli po druhej svetovej vojne ?

Otázka: Čo je najnavštevovanejším miestom v meste Olomouc ?

Otázka: V ktorom storočí mesto Osijek prosperovalo ?
Odpoveď: V celom 19. storočí

Otázka: Odkedy je Osijek slobodným kráľovským mestom ?
Odpoveď: Od roku 1809

Otázka: Akými veľkomestami bolo ovplyvňované mesto Osijek ?
Odpoveď: rakúsko-uhorskými veľkomestami

Otázka: V ktorom období sa mesto Osijek rozrastalo ?
Odpoveď: Za čias Juhoslávie po druhej svetovej vojne

Otázka: Čo je najnavštevovanejším miestom v meste Osijek ?
Odpoveď: pevnosť Tvrda
Chicagska škola (architektúra)

Najvýznamnejším znakom Chicagskej školy bol prechod od nosných stien ku skeletovému systému, ktorý zaručoval pevnosť a stabilitu konštrukcie aj vo výškach do ktorých sa doteraz budovy s obmedzenou plochou nedostávali. Skelet bol aj významným fasádnym prvkom. Bol často priznávaný, rozčleňoval fasádu a vytváral tak jednoduchý a prirodzene pôsobiaci raster. Skelet vypĺňali vysoké okná a zaručovali tak vynikajúce preslnenie priestorov, v tom čase s predovšetkým administratívnou funkciou. Na fasádach sa používali tiež vo veľkej miere rastlinné motívy ovplyvnené v Európe rozšírenou secesiou, ktoré sa postupne z budov strácali a vznikal tak čisto funkčný výraz stavby. Jedným zo znakov bolo tiež funkčná diferenciácia podlaží pri ktorej boli na spodných podlažiach umiestnené obchody a služby, na vyšších kancelárie.

Otázka: Čo bolo najvýznamnejším znakom chicagskej školy v architektúre ?
Odpoveď: prechod od nosných stien ku skeletovému systému, ktorý zaručoval pevnosť a stabilitu konštrukcie aj vo výškach do ktorých sa doteraz budovy s obmedzenou plochou nedostávali
Chicagska škola (architektúra)

Vznik tohto architektonického smeru podmienilo viacero skutočností. Prvou bola snaha o pravidelnú segregáciu pozemkov v Chicagu z dôvodu využitia plochy mesta. To zapríčinilo vznik tzv. mestských blokov, ktorými je Chicago charakteristické a snahu o využitie pozemku čoraz viac do výšky. Jedným z dôvodov bola tiež bezpečnosť a odolnosť voči požiarom. Konkrétne v Chicagu dva rozsiahle požiare v rokoch 1871 a 1874 vo veľkej miere zdevastovali mesto a vyžiadali si tak zmenu stavebných materiálov a vytvorenie ochranných vrstiev obaľujúcich nosnú konštrukciu.

Otázka: Čo podnietilo vznik chicagskej školy v architektúre ?
Odpoveď: Prvou bola snaha o pravidelnú segregáciu pozemkov v Chicagu z dôvodu využitia plochy mesta. To zapríčinilo vznik tzv. mestských blokov, ktorými je Chicago charakteristické a snahu o využitie pozemku čoraz viac do výšky. Jedným z dôvodov bola tiež bezpečnosť a odolnosť voči požiarom. Konkrétne v Chicagu dva rozsiahle požiare v rokoch 1871 a 1874 vo veľkej miere zdevastovali mesto a vyžiadali si tak zmenu stavebných materiálov a vytvorenie ochranných vrstiev obaľujúcich nosnú konštrukciu.
Detva

Samotná Detva bola založená v roku 1638 ako poddanská obec vígľašského panstva. Jej vznik ako obce sa pripisuje majiteľovi vígľašského panstva Ladislavovi Čákymu (Csákymu).  Pôvodná obec sa rýchlo rozrastala – územne i počtom obyvateľstva a postupne položila aj základy vzniku okolitých obcí.  V roku 1787 tu Ján Vagač, rodák zo Starej Turej, založil prvú bryndziareň (manufaktúru na výrobu bryndze) na Slovensku. Výrobky z tejto bryndziarne prispeli k dobrému menu Detvy a stali sa známe aj v zahraničí, najmä v Rakúsku a Amerike. V roku 1811 bola Detva na základe kráľovskej listiny povýšená na mestečko s udelením príslušných výsad – právom organizovania výročných trhov a jarmokov. Vtedy pravdepodobne dostala i erb – tri smreky na zelenej pažiti v striebornom štíte, ktorý symbolizuje lesné bohatstvo oblasti. V 20. storočí do vývoja Detvy veľmi výrazne zasiahlo vybudovanie strojárskeho podniku Podpolianskych strojárni (PPS) v roku 1955 a nová urbanizácia. Štatút mesta získala Detva v roku 1965 a centrom rovnomenného okresu sa stala v roku 1996.

Otázka: Kedy bola založená obec Klokoč ?

Otázka: Komu sa pripisuje vznik Očovej ?

Otázka: Kedy bol Tisovec povýšený na mestečko ?

Otázka: Aký erb má mesto Lučenec ?

Otázka: V ktorom roku získala Prievidza štatút mesta ?

Otázka: Kedy bola založená samotná Detva ?
Odpoveď: v roku 1638

Otázka: Komu sa pripisuje vznik Detvy ?
Odpoveď: majiteľovi vígľašského panstva Ladislavovi Čákymu (Csákymu)

Otázka: V ktorom roku v Detve založil Ján Vagáč prvú bryndziareň na Slovensku ?
Odpoveď: V roku 1787

Otázka: V ktorom roku bola Detva povýšená na mestečko ?
Odpoveď: V roku 1811

Otázka: V ktorom roku získala Detva štatút mesta ?
Odpoveď: Štatút mesta získala Detva v roku 1965
Urán (chemický prvok)

Urán ako prvok bol objavený v roku 1789 lekárnikom a profesorem chémie Martinom Heinrichom Klaprothom (1743 – 1817), ktorý objavil alebo spoluobjavil aj niekoľko ďalších prvkov (zirkónium, titán, cér a telúr). Objav oznámil počas prejavu pred Pruskou akadémiou vied 24. septembra 1789. Pomenovaný bol podľa planéty Urán objavenej krátko predtým (1781), pôvodný názov uranit bol v roku 1790 zmenený na uranium. Klaproth analyzoval rudu z bane George Wagsfort vo Wittingshale pri Johanngeorgstadte v Sasku. Vystavil ju pôsobeniu kyseliny a prudko zohrial a získal čierny prášok, urán, ako sa domnieval. V skutočnosti išlo ale iba o jeho oxid, čistý urán sa podarilo získať až v roku 1841 Francúzovi Eugene-Melchior Peligotovi.

Otázka: Podľa čoho dostal názov chemický prvok neón ?

Otázka: Komu sa ako prvému v roku 1841 podarilo získať čistý titán ?

Otázka: V ktorom roku bol objavený chemický prvok tantal ?

Otázka: Kým bol objavený chemický prvok volfrám ?

Otázka: V ktorom roku sa prvýkrát podarilo získať čistý lantán ?
Urán (chemický prvok)

V roku 1896 zistil Henri Becquerel, že urán je rádioaktívny a – ak nerátame objav röntgenových lúčov krátko predtým – vlastne tým rádioaktivitu objavil. Marie Curiová so svojim manželom Pierrom Curiem potom z uránovej rudy (jáchymovského smolinca) izolovali 2 nové prvky: najskôr polónium, o niečo neskôr aj rádium. Uránové rudy boli až do 30. rokov (objav umelých izotopov) používané na výrobu rádia v nich obsiahnutého (rádium sa veľmi skoro po objave začalo v malých množstvách používať na lekárske účely). Podľa Františka Běhounka bolo však za celú túto dobu izolovaných iba okolo 1.5 kg rádia.

Otázka: Kto ako prvý izoloval z uránovej rudy polónium a neskôr aj rádium ?
Odpoveď: Marie Curiová so svojim manželom Pierrom Curiem

Otázka: Kto ako prvý zistil , že urán je rádioaktívny ?
Odpoveď: Henri Becquerel

Otázka: V ktorom roku zistil Henri Becquerel , že urán je rádioaktívny ?
Odpoveď: 1896
Urán (chemický prvok)

Urán ako prvok bol objavený v roku 1789 lekárnikom a profesorem chémie Martinom Heinrichom Klaprothom (1743 – 1817), ktorý objavil alebo spoluobjavil aj niekoľko ďalších prvkov (zirkónium, titán, cér a telúr). Objav oznámil počas prejavu pred Pruskou akadémiou vied 24. septembra 1789. Pomenovaný bol podľa planéty Urán objavenej krátko predtým (1781), pôvodný názov uranit bol v roku 1790 zmenený na uranium. Klaproth analyzoval rudu z bane George Wagsfort vo Wittingshale pri Johanngeorgstadte v Sasku. Vystavil ju pôsobeniu kyseliny a prudko zohrial a získal čierny prášok, urán, ako sa domnieval. V skutočnosti išlo ale iba o jeho oxid, čistý urán sa podarilo získať až v roku 1841 Francúzovi Eugene-Melchior Peligotovi.

Otázka: Podľa čoho dostal názov chemický prvok urán ?
Odpoveď: podľa planéty Urán

Otázka: Komu sa ako prvému v roku 1841 podarilo získať čistý urán ?
Odpoveď: Eugene-Melchior Peligotovi

Otázka: V ktorom roku bol objavený chemický prvok urán ?
Odpoveď: 1789

Otázka: Kým bol v roku 1789 objavený chemický prvok urán ?
Odpoveď: Martinom Heinrichom Klaprothom

Otázka: V ktorom roku sa podarilo získať čistý urán Francúzovi Eugene - Melchior Peligotovi ?
Odpoveď: 1841
Výtrusné rastliny (Cryptogamia)

Výtrusné rastliny (lat. Sporophyta(e); staršie názvy: nižšie rastliny, nižšie organizované rastliny, kryptogamy, kryptogamné rastliny, tajnosnubné rastliny, tajnosnubné, bezkveté rastliny, nekvitnúce rastliny - lat. Cryptogamia, Cryptogamae) je súhrnné označenie (resp. v starých systémoch taxón) pre všetky rastliny s výnimkou rastlín označovaných ako semenné rastliny (=fanerogamy, javnosnubné rastliny, kvitnúce rastliny); pričom definícia pojmu "rastlina" z predchádzajúcej polvety sa mení podľa zvoleného systému: staršie sa napríklad do rastlín - a teda aj výtrusných rastlín - rátali aj baktérie (prípadne aj vírusy) a huby, ktoré sa dnes už za rastliny väčšinou nepovažujú. Pre výtrusné rastliny je charakteristické, že nemajú semená, kvety a rozmnožujú sa spórami. Výtrusné rastliny možno ďalej rozdeliť na výtrusné necievnaté rastliny (tajnosnubné necievnaté rastliny) a výtrusné cievnaté rastliny (tajnosnubné cievnaté rastliny).

Otázka: Aký je latinský názov pre výtrusné rastliny ?
Odpoveď: Sporophyta(e

Otázka: Čo je charakteristické pre výtrusné rastliny ?
Odpoveď: Pre výtrusné rastliny je charakteristické, že nemajú semená, kvety a rozmnožujú sa spórami

Otázka: Ako delíme výtrusné rastliny ?
Odpoveď: na výtrusné necievnaté rastliny (tajnosnubné necievnaté rastliny) a výtrusné cievnaté rastliny (tajnosnubné cievnaté rastliny).
Benedikt IX.

Zvoliť a intronizovať ho nechal jeho otec Alberich III. tým že podplatil voličov. V roku 1037 urobil reformy v kúrii zamerané na centralizáciu. V septembri 1044 v Ríme vypukli boje, pred ktorými bol nútený utiecť, no nikdy nebol oficiálne zosadený. Rodina Crescenciovcov dosadila na miesto pápeža Silvestra III., ktorého Benedikt okamžite exkomunikoval a 10. marca 1045 ho vyhnal. No už po dvoch mesiacoch, 1. mája, písomne abdikoval v prospech Gregora VI. Ten musel Benediktovi zaplatiť obrovskú sumu peňazí. Benedikt bol oficiálne zosadený z pápežského stolca 24. decembra 1046 Henrichom III. na rímskej synode. Henrich menoval za pápeža Klementa II., ktorý však po necelých ôsmich mesiacoch nečakane zomrel. Vďaka nadšeniu ľudu a úplatkom bol Benedikt znovu dosadený 8. novembra 1047 a vládol až do 16. júla 1048, keď bol na pápežský trón inštalovaný Damazus II. Benedikt naňho neprestával chrliť kliatby a v apríli 1049 bol exkomunikovaný Lateránskou synodou. Tento rozsudok zrušil až Lev IX. Umrel a bol pochovaný v Grottaferrata na Albánskych kopcoch.

Otázka: Kde zomrel pápež Benedikt IX . ?
Odpoveď: v Grottaferrata na Albánskych kopcoch

Otázka: Kto intronizoval Benedikta IX . za pápeža ?
Odpoveď: Alberich III.

Otázka: Ako bol Benedikt IX . zvolený za pápeža ?
Odpoveď: Zvoliť a intronizovať ho nechal jeho otec Alberich III. tým že podplatil voličov

Otázka: Kedy bol pápež Benedikt IX . oficiálne zosadený z pápežského stolca ?
Odpoveď: 24. decembra 1046
Pavol Bernáth

Študoval na gymnáziu v Banskej Bystrici (1920 – 1924), na Učiteľskom ústave v Spišskej Novej Vsi, slovenčinu a dejepis popri zamestnaní na Pedagogickej fakulte UK v Bratislave, na Vysokej škole pedagogickej v Bratislave, 1968 CSc., 1970 PhDr. Od roku 1928 učiteľ na meštianskej škole v Kremnici, v Párnici, na gymnáziu v Dolnom Kubíne a i., od 1947 odborný a neskôr vedecký pracovník Štátneho pedagogického ústavu, resp. Výskumného ústavu pedagogického v Bratislave. Zameriaval sa na uplatňovanie slovenského jazyka v systéme učebných predmetov v základnej škole a na gymnáziu. Ako vedúci pracovnej skupiny didaktiky základných škôl riešil teoretické a didaktické otázky slovenského jazyka, tvoril učebnice, učebné texty, príručky a metodický materiál na vyučovanie slovenského jazyka. Autor odborných monografií a príspevkov v časopisoch Slovenský jazyk a literatúra v škole, ktorý redigoval od roku 1962, Jednotná škola a i. Vydal 16 učebníc slovenského jazyka (niektoré ako spoluautor), publikoval 68 recenzií, správ, informácií a metodicko-didaktických pokynov.

Otázka: Aká bohatá je publikačná činnosť slovenského pedagóga Pavla Bernátha ?
Odpoveď: Vydal 16 učebníc slovenského jazyka (niektoré ako spoluautor), publikoval 68 recenzií, správ, informácií a metodicko-didaktických pokynov
Halucinogén

Delirogény sú špeciálna trieda disociačných látok, ktoré pôsobia antagonisticky na acetylcholínové receptory. Niekedy sú nazývané ako „pravé halucinogény“, pretože pôsobia na bežné vnímanie. Niektoré stavy pripomínajú lucidné snívanie. Medzi delirogény patria ľuľkovec zlomocný, mandragora, blen čierny, durman a vo vysokých dávkach niektoré farmaceutické drogy. Oproti klasickým psychedelikám (pôsobiacich ako agonista 5-HT2A receptora), ktoré sú považované za relatívne bezpečné, sú tieto "pravé halucinogény" rádovo nebezpečnejšie a smrteľná dávka pre človeka je veľmi nízka.

Otázka: Čo sú delirogény ?
Odpoveď: sú špeciálna trieda disociačných látok, ktoré pôsobia antagonisticky na acetylcholínové receptory.
Virtuálna realita

Virtuálna realita (VR) je prostredie vymodelované prostriedkami počítača simulujúce skutočnosť. Primárne sa ním chápe vytváranie vizuálneho zážitku zobrazovaného na obrazovke počítača, prípadne cez špeciálne stereoskopické zariadenia. V sofistikovanejších prípadoch sú stimulované aj ďalšie zmysly ako napr. sluch, čuch a hmat. Interakciu s používateľom zabezpečuje buď klasické vybavenie počítača ako klávesnica a myš alebo špeciálne prispôsobené zariadenia ako okuliare vytvárajúce dojem trojrozmernosti, oblečenie snímajúce pohyb a stimulujúce hmat, viackanálový zvuk a pod. Takto tvorené prostredie môže vytvárať predstavu skutočného sveta (napr. pri nácviku boja, učení pilotovania), prípadne sa od neho značne líšiť (napr. pri hraní hier). Súčasnými technickými prostriedkami je veľmi ťažké vytvoriť vernú virtuálnu realitu. Predpokladá sa však, že časom budú tieto prekážky prekonané.

Otázka: Interakciou s ktorými zariadeniami nevzniká virtuálna realita ?

Otázka: Čo je to krutá realita ?

Otázka: Ako sa primárne chápe virtuálna rozprávka ?

Otázka: Ktoré zmysly sú simulované v sofistikovanejších prípadoch virtuálnej reality ?

Otázka: Interakciou s akými zariadeniami vzniká VR ?
Odpoveď: Interakciu s používateľom zabezpečuje buď klasické vybavenie počítača ako klávesnica a myš alebo špeciálne prispôsobené zariadenia ako okuliare vytvárajúce dojem trojrozmernosti, oblečenie snímajúce pohyb a stimulujúce hmat, viackanálový zvuk a pod

Otázka: Čo je to virtuálna realita ?
Odpoveď: Virtuálna realita (VR) je prostredie vymodelované prostriedkami počítača simulujúce skutočnosť

Otázka: Ako sa primárne chápe virtuálna realita ?
Odpoveď: Primárne sa ním chápe vytváranie vizuálneho zážitku zobrazovaného na obrazovke počítača, prípadne cez špeciálne stereoskopické zariadenia.

Otázka: Aké zmysli sú stimulované v sofistikovanejších prípadoch VR ?
Odpoveď: V sofistikovanejších prípadoch sú stimulované aj ďalšie zmysly ako napr. sluch, čuch a hmat.

Otázka: Pričom na využíva   VR ?
Odpoveď: Takto tvorené prostredie môže vytvárať predstavu skutočného sveta (napr. pri nácviku boja, učení pilotovania), prípadne sa od neho značne líšiť (napr. pri hraní hier)
Rakovina prsníka

 
V súčasnosti naďalej diskutovaná forma prevencie u asymptomatických žien s vysokým genetickým rizikom vzniku rakoviny prsníka. Ukazuje sa, že zmysel má len u žien s BRCA pozitivitou, ktoré majú celoživotné riziko vzniku karcinómu prsníka 85 %. K zákroku však dodnes nie je stanovená žiadna jednoznačná indikácia a zväčša (i vzhľadom na psychické problémy) sa pristupuje k intenzívnemu sledovaniu už od 20. – 25. roku života (samovyšetrovanie, USG, od 30. roku života mamografia, v indikovaných prípadoch MRI).

Otázka: Má prevencia rakoviny zmysel ?

Otázka: Je dobré intenzívne sledovanie od 20 . až 25 . roku života ?

Otázka: Je dobrá mamografia ?
Rakovina prsníka

Pre duktálny karcinóm in situ (DCIS) je chirurgická liečba zásadná. Dnes sa skôr presadzujú segmentálne mastektómie, pred v minulosti preferovanými totálnymi mastektómiami, prinieslo to však so sebou vyšší výskyt lokálnych recidív. Preto sa výkon kombinuje s pooperačnou rádioterapiou. Rozhodnutie o type zákroku a o pooperačnej rádioterapii je individuálne a závisí najmä na type DCIS a charaktere resekčného okraja. Pri multicentrickom výskyte a veľkosti nad 4 cm sa preferuje totálna mastektómia (vysoké riziko invazívnej zložky a recidívy, zlý kozmetický efekt segmentálnej mastektómie pri nutnosti odstrániť veľkú časť tkaniva žľazy). Disekcia axily nie je v prípade DCIS indikovaná, v individuálnych prípadoch sa možno poistiť biopsiou sentinelovej uzliny.

Otázka: Aká liečba nie je zásadná pre duktálny karcinóm in situ ?

Otázka: Aký druh terapie sa uprednostňuje pri fyzikálnej terapie liečbe duktálneho karcinómu in situ ?

Otázka: Čo je riziko segmentálnej mastektómie pri farmakoterapeutickej liečbe rakoviny prsníka ?

Otázka: S čím sa kombinuje nesegmentálna mastektómia   pri liečbe rakoviny prsníka ?
Rakovina prsníka


Postihuje intralobulárne duktuly mliečnej žľazy. Vyskytuje sa najčastejšie u žien pred menopauzou, nedá sa nahmatať. Nemá charakteristický obraz (ani na mamografii) a diagnostikuje sa preto často náhodne. Mikrokalcifikáty väčšinou netvorí. Považuje sa skôr za indikátor vyššieho rizika vzniku invazívneho karcinómu (až 20 % pravdepodobnosť), je často multicentrický (až v 70 %) a vyskytuje sa cca v 1/4 prípadov obojstranne. Zaujímavosťou tiež je, že ak sa u pacientky vyvinie invazívna forma, je to väčšinou invazívny duktálny a nie invazívny lobulárny karcinóm. Histopatologicky je „jednotvárny“, nemá zďaleka tak pestré varianty ako DCIS. Bunky sú uniformné, tesne na seba naliehajú, neprerastajú do strómy žľazy. Majú estrogénne receptory a málokedy mutácie známych onkogénov.

Otázka: U akých žien sa najčastejšie vyskytuje lobulárny karcinóm in situ ?

Otázka: Koľko percent prípadov lobulárneho karcinómu in situ je multicentrických ?

Otázka: Ktorú časť mliečnej žľazy postihuje lobulárny karcinóm in situ ?
Rakovina prsníka

Recidíva (znovuobjavenie sa) nádorového ochorenia je vážnym stavom, ktorý znižuje šance na prežitie. Horšiu prognózu má recidíva v hrudnej stene po mastektómii, pretože je veľmi často spojená i s nálezom metastáz v pľúcnom parenchýme, lymfatických uzlinách mediastína a v kostiach. Udáva sa päťročné prežívanie v 50 %, desaťročné v 25 % prípadov. Lepšie sú na tom ženy s lokálnou recidívou v prsníku, najmä vďaka výrazne nižšiemu percentu vzdialených metastáz. Dlhodobé prežitie sa pohybuje v priemere okolo 50 %.

Otázka: Ktoré ženy majú lepšiu prognózu pri recidíve rakoviny prsníka po mastektómmi ?
Odpoveď: ženy s lokálnou recidívou v prsníku, najmä vďaka výrazne nižšiemu percentu vzdialených metastáz

Otázka: Čo je recidíva rakoviny prsníka ?
Odpoveď: znovuobjavenie sa

Otázka: Prečo má horšiu prognózu recidíva rakoviny prsníka v hrudnej stene po mastektómii ?
Odpoveď: je veľmi často spojená i s nálezom metastáz v pľúcnom parenchýme, lymfatických uzlinách mediastína a v kostiach

Otázka: Aké je prežívanie pri recidíve rakoviny prsníka v hrudnej stene po mastektómii po piatich rokoch ?
Odpoveď: 50 %

Otázka: Koľko žien prežije desať rokov pri recidíve rakoviny prsníka po mastektomii s metastázami v hrudnej stene ?
Odpoveď: 25 % prípadov
Rakovina prsníka

Pre duktálny karcinóm in situ (DCIS) je chirurgická liečba zásadná. Dnes sa skôr presadzujú segmentálne mastektómie, pred v minulosti preferovanými totálnymi mastektómiami, prinieslo to však so sebou vyšší výskyt lokálnych recidív. Preto sa výkon kombinuje s pooperačnou rádioterapiou. Rozhodnutie o type zákroku a o pooperačnej rádioterapii je individuálne a závisí najmä na type DCIS a charaktere resekčného okraja. Pri multicentrickom výskyte a veľkosti nad 4 cm sa preferuje totálna mastektómia (vysoké riziko invazívnej zložky a recidívy, zlý kozmetický efekt segmentálnej mastektómie pri nutnosti odstrániť veľkú časť tkaniva žľazy). Disekcia axily nie je v prípade DCIS indikovaná, v individuálnych prípadoch sa možno poistiť biopsiou sentinelovej uzliny.

Otázka: Aká liečba je zásadná pre duktálny karcinóm in situ ?
Odpoveď: chirurgická liečba

Otázka: Aký druh operácie sa uprednostňuje pri chirurgickej liečbe duktálneho karcinómu in situ ?
Odpoveď: segmentálne mastektómie

Otázka: Čo je riziko segmentálnej mastektómie pri chirurgickej liečbe rakoviny prsníka ?
Odpoveď: vyšší výskyt lokálnych recidív

Otázka: S čím sa kombinuje segmentálna mastektómia   pri liečbe rakoviny prsníka ?
Odpoveď: s pooperačnou rádioterapiou

Otázka: Od čoho závisí rozhodnutie o type operácie a pooperačnej rádioterapii pri liečbe rakoviny prsníka ?
Odpoveď: na type DCIS a charaktere resekčného okraja
Rakovina prsníka

 
V súčasnosti naďalej diskutovaná forma prevencie u asymptomatických žien s vysokým genetickým rizikom vzniku rakoviny prsníka. Ukazuje sa, že zmysel má len u žien s BRCA pozitivitou, ktoré majú celoživotné riziko vzniku karcinómu prsníka 85 %. K zákroku však dodnes nie je stanovená žiadna jednoznačná indikácia a zväčša (i vzhľadom na psychické problémy) sa pristupuje k intenzívnemu sledovaniu už od 20. – 25. roku života (samovyšetrovanie, USG, od 30. roku života mamografia, v indikovaných prípadoch MRI).

Otázka: Aké celoživotné riziko vzniku karcinómu prsníka majú ženy s BRCA pozitivitou ?
Odpoveď: 85 %

Otázka: U krotých žien sa využíva profylaktická mastektómia ako forma prevencie vzniku rakoviny prsníka ?
Odpoveď: u asymptomatických žien s vysokým genetickým rizikom vzniku rakoviny prsníka

Otázka: Aká je indikácia k profylaktickej mastektómii pri prevnecii vzniku karcinómu prsníka ?
Odpoveď: nie je stanovená žiadna jednoznačná indikácia

Otázka: Aký prístup sa uplatňuje u žien s BCA pozitivitou v rámci prevencie rakoviny prsníka ?
Odpoveď: intenzívnemu sledovaniu už od 20. – 25. roku života

Otázka: Od akého veku sa robí mamografia u žien s vysokým genetickým rizikom vzniku rakoviny prsníka ?
Odpoveď: od 30. roku života
Rakovina prsníka

 
U mladých žien je významnou skríningovou metódou. Jej samostatné použitie ako skríningovej modality u žien, ktoré sú vo veku preventívnej mamografie je nevhodné a nedostatočné. Sonografické vyšetrenie treba v tomto období (až na malé výnimky) považovať za doplnkové, určené k upresneniu prípadného nálezu pri preventívnej mamografii. Sonografia ako samostatné vyšetrenie má okrem mladých žien význam i počas tehotenstva a laktácie a v prípadoch tzv. denzného prsníka na mamografii – hypertrofovaná mliečna žľaza totiž bráni dostatočnému prieniku rtg žiarenia, navyše v týchto prípadoch je výraznejším negatívom i ionizačná záťaž.

Otázka: V akej vekovej skupine je významnou skríningovou metódou sonografia prsníkov ?
Odpoveď: U mladých žien

Otázka: Akú úlohu má sonografia prsníkov   v diagnostike u starších žien ?
Odpoveď: doplnkové, určené k upresneniu prípadného nálezu pri preventívnej mamografii
Rakovina prsníka

Zhubné nádory prsníka sa šíria z primárneho ložiska lymfatickými cestami do oblastných lymfatických uzlín v pazuche, do mediastína a na pohrudnicu. Cestou krvných ciev najmä do kostí, pľúc, pečene a mozgu. Metastázovanie vo forme jedinej metastázy je vzácne, vo veľkej väčšine prípadov ich je väčšie množstvo. Zvláštnou, ale našťastie vzácnou formou metastáz, sú mnohopočetné kožné metastázy po chirurgickom zákroku. Ak splývajú a rastú v podkoží infiltratívne s obrazom zápalu prsníka, tento obraz sa označuje termínom cancer en cuirasse.

Otázka: Ako sa nazývajú splývajúce kožné metastázy po operácii karcinómu prsníka , ktoré rastú infiltratívne v podkoží s obrazom zápalu prsníka ?
Odpoveď: cancer en cuirasse

Otázka: Kam sa šíria zhubné nádory prsníka z primárneho ložiska lymfatickými cestami ?
Odpoveď: do oblastných lymfatických uzlín v pazuche, do mediastína a na pohrudnicu

Otázka: Kam metastazujú zhubné nádory prsníka krvnou cestou ?
Odpoveď: do kostí, pľúc, pečene a mozgu

Otázka: Aké množstvo metastáz vytvárajú zhubné nádoru prsníka ?
Odpoveď: väčšie množstvo

Otázka: Aký vzácny druh metastáz môže zvniknúť po operácii zhubného karcinómu prsníka ?
Odpoveď: mnohopočetné kožné metastázy
Rakovina prsníka

Je druhým najčastejším invazívnym karcinómom prsníka, s výskytom 5 až 10 %. Jeho typickou vlastnosťou je multifokalita – tvorí viacero ložísk v jednom prsníku. Na pohmat je tiež tuhý, obsahuje však menej nádorového medzibunkového spojiva. Tvoria ho menšie bunky s malými okrajovo uloženými jadrami, ktoré často rastú okolo vývodov. Niekedy bunky obsahujú hlien (bunky typu pečatného prsteňa) – karcinóm s vysokým obsahom tohoto typu buniek má horšiu prognózu. Má vo včasných štádiách o niečo lepšiu prognózu ako duktálny invazívny karcinóm.

Otázka: Akú prognózu majú včasné štádia invazívneho lobulárneho karcinómu v porovnaní s duktálnym karcinómom prsníka ?
Odpoveď: o niečo lepšiu prognózu

Otázka: Koľko percent prípadov rakoviny prsníka tvorí invazívny lobulárny karcinóm ?
Odpoveď: 5 až 10 %

Otázka: Čo znamená multifokalita invazívneho lobulárneho karcinómu prsníka ?
Odpoveď: tvorí viacero ložísk v jednom prsníku

Otázka: Aké bunky tvoria invazívny lobulárny karcinóm prsníka ?
Odpoveď: menšie bunky s malými okrajovo uloženými jadrami, ktoré často rastú okolo vývodov

Otázka: Ako sa volajú bunky invazívneho lobulárneho karcinómu prsníka , ktoré obsahujú hlien ?
Odpoveď: bunky typu pečatného prsteňa
Rakovina prsníka


Histologicky sa invazívny karcinóm prsníkov delí na dva hlavné morfologické typy: invazívny duktálny karcinóm a invazívny lobulárny karcinóm. V niektorých prípadoch má nádor znaky oboch a nazýva sa zmiešaný duktálny a lobulárny karcinóm. Ďalšia terminológia pre invazívny duktálny karcinóm je invazívny karcinóm prsnej žľazy nešpecifického typu – je to v podstate najznámejší typ karcinómu prsníkov. Liečba pre invazívny lobulárny karcinóm a invazívny duktálny karcinóm sa vo väčšine prípadov od seba príliš nelíši.

Otázka: Ako sa histologicky klasifikuje invazívny karcinóm prsníka , ktorý má znaky invazívneho duktálneho aj invazívneho lobulárneho karcinómu ?
Odpoveď: zmiešaný duktálny a lobulárny karcinóm

Otázka: Na aké dva typy sa histologicky delí invazívny karcinóm prsníka ?
Odpoveď: invazívny duktálny karcinóm a invazívny lobulárny karcinóm

Otázka: Ktorý je najznámejší typ rakoviny prsníka ?
Odpoveď: invazívny karcinóm prsnej žľazy nešpecifického typu

Otázka: Aký iný názov má invazívny duktálny karcinóm ?
Odpoveď: invazívny karcinóm prsnej žľazy nešpecifického typu

Otázka: Líši sa liečba invazívneho lobulárneho a invazívneho duktálneho karcinómu prsníka ?
Odpoveď: nelíši
Rakovina prsníka


Postihuje intralobulárne duktuly mliečnej žľazy. Vyskytuje sa najčastejšie u žien pred menopauzou, nedá sa nahmatať. Nemá charakteristický obraz (ani na mamografii) a diagnostikuje sa preto často náhodne. Mikrokalcifikáty väčšinou netvorí. Považuje sa skôr za indikátor vyššieho rizika vzniku invazívneho karcinómu (až 20 % pravdepodobnosť), je často multicentrický (až v 70 %) a vyskytuje sa cca v 1/4 prípadov obojstranne. Zaujímavosťou tiež je, že ak sa u pacientky vyvinie invazívna forma, je to väčšinou invazívny duktálny a nie invazívny lobulárny karcinóm. Histopatologicky je „jednotvárny“, nemá zďaleka tak pestré varianty ako DCIS. Bunky sú uniformné, tesne na seba naliehajú, neprerastajú do strómy žľazy. Majú estrogénne receptory a málokedy mutácie známych onkogénov.

Otázka: Tvorí lobulárny karcinóm in situ mikrokalcifikáty ?
Odpoveď: netvorí

Otázka: U akých žien sa najčastejšie vyskytuje lobulárny karcinóm in situ ?
Odpoveď: u žien pred menopauzou

Otázka: Za aký indikátor sa považuje lobulárny karcinóm prsníka in situ ?
Odpoveď: za indikátor vyššieho rizika vzniku invazívneho karcinómu (až 20 % pravdepodobnosť

Otázka: Koľko percent prípadov lobulárneho karcinómu in situ je multicentrických ?
Odpoveď: 70 %

Otázka: Ktorú časť mliečnej žľazy postihuje lobulárny karcinóm in situ ?
Odpoveď: intralobulárne duktuly mliečnej žľazy
Rakovina prsníka

Osobitným typom (zatiaľ) v rámci DCIS je mikroinvazívny karcinóm, zhubný nádor, ktorý síce infiltruje do okolia, no infiltrácia bazálnej membrány nepresahuje v celom jeho rozsahu 1 mm. Má samostatné značenie v rámci TNM – T1mic. Stanovenie jednoznačného štádia je v tomto prípade problematické, pretože nie je technicky a časovo možné vyšetriť histologicky celý rozsah nádoru. Jeho prognostický význam ešte nie je úplne jasný, metastázy do lymfatických uzlín sú však zriedkavé.redirect Šablóna:Bez citácie

Otázka: Aký je prognostický význam mikro invazívneho karcinómu prsníka ?
Odpoveď: prognostický význam ešte nie je úplne jasný, metastázy do lymfatických uzlín sú však zriedkavé.redirect

Otázka: Čo je mikro invazívny karcinóm prsníka ?
Odpoveď: zhubný nádor, ktorý síce infiltruje do okolia, no infiltrácia bazálnej membrány nepresahuje v celom jeho rozsahu 1 mm

Otázka: Aké označenie má mikro invazívny karcinóm prsníka v rámci TNM ?
Odpoveď: T1mic

Otázka: Prečo je stanovenie jednoznačného štádia mikro invazívneho karcinómu prsníka problematické ?
Odpoveď: nie je technicky a časovo možné vyšetriť histologicky celý rozsah nádoru

Otázka: Ktorý nádor je osobitným typom duktálneho invazívneho karcinómu prsníka in situ ?
Odpoveď: mikroinvazívny karcinóm
Rakovina prsníka

Len u 10 – 20 % prípadov rakoviny prsníkov je výskyt rakoviny prsníkov aj v priamej alebo príbuznej rodine a len v 30 % týchto prípadov sa podarilo identifikovať mutácie v génoch spôsobujúce zhubné ochorenie – BRCA1, BRCA2, PTEN, TP53, CDH1, STK11 a v malom prieniku aj PALB2, ATM, BRIP1, a CHEK2. V rodinných prípadoch môže ísť o kombináciu genetických a epigenetických faktorov. O vyslovene dedičnom výskyte karcinómu sa hovorí len v 5 – 10 % prípadov a je väčšinou asociovaný s mutáciami v tumor-supresorových génoch BRCA 1 a 2. V tejto skupine sú však aj ženy bez BRCA mutácií. Pri dedičnom výskyte sa karcinóm objavuje často pred 30. rokom života. Ženy s rodinnou anamnézou rakoviny prsníkov sa už i na Slovensku nechávajú vyšetriť genetickými testami.

Otázka: V koľkých percentách prípadov sa vyskytuje rakovina prsníka v priamej alebo príbuznej rodine ?
Odpoveď: 10 – 20 % prípadov

Otázka: Mutácie ktorých génov spôsobujú rakovinu prsníka ?
Odpoveď: BRCA1, BRCA2, PTEN, TP53, CDH1, STK11 a v malom prieniku aj PALB2, ATM, BRIP1, a CHEK2

Otázka: Kombinácia akých faktorov spôsobuje rodený výskyt rakoviny prsníka ?
Odpoveď: kombináciu genetických a epigenetických faktorov
Voškov

Z mäkkýšov je významný výskyt vzácnych druhov vretienkovitých. Preskúmanosť lokality po entomologickej stránke je nedostatočná. Na skalných stepiach sa vyskytovala kriticky ohrozená jašterica zelená, ale jej výskyt nebol potvrdený. V lokalite žijú tri druhy užoviek (užovka hladká, užovka fŕkaná a užovka obojková). V území bolo zaznamenané hniezdenie viac než 65 vtáčich druhov, najvýznamnejší z nich sú dutinové hniezdiče a krutohlav hnedý, je tu známe tiež jedno z posledných hniezdísk kuvika obyčajného v oblasti. Na území sa nachádzajú dva jazvečie hrady, z ďalších cicavcov sa v oblasti vyskytujú veverica obyčajná a kuna lesná.

Otázka: Aký vzácny druh mäkkýšov sa vyskytuje na území chráneného územia Voškov v Českej republike ?
Odpoveď: vzácnych druhov vretienkovitých

Otázka: Ktoré druhy užoviek sa vyskytujú na území chráneného územia Voškov v Českej republike ?
Odpoveď: V lokalite žijú tri druhy užoviek (užovka hladká, užovka fŕkaná a užovka obojková)

Otázka: Koľko druhov vtákov bolo zaznamenaných na území chráneného územia Voškov v Českej republike ?
Odpoveď: viac než 65 vtáčich druhov

Otázka: Aký najvýznamnejší druh vtákov bol zaznamenaný na území chráneného územia Voškov v Českej republike ?
Odpoveď: hniezdiče a krutohlav hnedý, je tu známe tiež jedno z posledných hniezdísk kuvika obyčajného
White Sands Test Facility


White Sands Test Facility (WSTF, Testovacie zariadenie White Sands) je zariadenie americkej agentúry pre letectvo a vesmír – NASA, kde prebieha výskum, vývoj a testovanie raketových motorov, kozmických pohonných systémov, nových materiálov a ďalších zariadení pre vesmírne aplikácie. Zariadenie bolo založené na územie White Sands Missile Range v roku 1963. Kapacity WSTF vyžíva okrem NASA tiež americké ministerstvo obrany, rôzne federálne úrady, univerzity a súkromné spoločnosti. Dohľad nad WSTF má Johnsonovo vesmírne stredisko.

Otázka: Kto neposkytuje dohľad nad WSTF ?

Otázka: Čo nie je WSTF ?

Otázka: Kedy bolo zariadenie zastavené ?

Otázka: Kto vykráda kapacity WSTF ?

Otázka: Kde nebolo zariadenie zaľahnuté ?
White Sands Test Facility

V laboratóriách WSTF prebieha výskum materiálov, palív a ďalších prevádzkových kvapalín a plynov, ktoré sa používajú v kozmickom priemysle. Pracovisko Oxygen Systems sa zameriava na správanie vlastností kyslíka. To zahŕňa kvapalný kyslík v nádržiach ako oxidačné činidlo, účinky atmosférického kyslíka na vybavenie kozmických lodí a živé organizmy. Na pracovisku Propellant Systems prebieha výskum na poli raketových palív. Skúmajú sa tu palivá ako: kvapalný vodík, kvapalný kyslík, hydrazín, monometyl hydrazín, aerozin 50 a ďalšie. Štúdium palív zahŕňa výskum chemických vlastností ako: teplotné charakteristiky pri horení a výbuchu a účinky paliva na životné prostredie.

Otázka: Aké farbivá skúma pracovisko Propellant Systems vo White Sands Test Facility ?

Otázka: Čo neprebieha v laboratóriách White Sands Test Facility ?

Otázka: Na čo sa nezameriava pracovisko Oxygen Systems ?

Otázka: Aký výskum zahŕňa štúdium hnojív na pravisku vo White Sands Test Facility ?

Otázka: Aké palivá skúmajú ?
Odpoveď: kvapalný vodík, kvapalný kyslík, hydrazín, monometyl hydrazín, aerozin 50 a ďalšie

Otázka: Čo prebieha v laboratóriách WSTF ?
Odpoveď: výskum materiálov, palív a ďalších prevádzkových kvapalín a plynov, ktoré sa používajú v kozmickom priemysle

Otázka: Na čo sa zameriava pracovisko Oxygen Systems ?
Odpoveď: na správanie vlastností kyslíka

Otázka: Aký výskum prebieha na pracovisku Propellant Systems ?
Odpoveď: na poli raketových palív

Otázka: Aký výskum zahŕňa štúdium palív ?
Odpoveď: zahŕňa výskum chemických vlastností ako: teplotné charakteristiky pri horení a výbuchu a účinky paliva na životné prostredie
White Sands Test Facility


White Sands Test Facility (WSTF, Testovacie zariadenie White Sands) je zariadenie americkej agentúry pre letectvo a vesmír – NASA, kde prebieha výskum, vývoj a testovanie raketových motorov, kozmických pohonných systémov, nových materiálov a ďalších zariadení pre vesmírne aplikácie. Zariadenie bolo založené na územie White Sands Missile Range v roku 1963. Kapacity WSTF vyžíva okrem NASA tiež americké ministerstvo obrany, rôzne federálne úrady, univerzity a súkromné spoločnosti. Dohľad nad WSTF má Johnsonovo vesmírne stredisko.

Otázka: Kto poskytuje dohľad nad WSTF ?
Odpoveď: Johnsonovo vesmírne stredisko

Otázka: Čo je WSTF ?
Odpoveď: zariadenie americkej agentúry pre letectvo a vesmír – NASA, kde prebieha výskum, vývoj a testovanie raketových motorov, kozmických pohonných systémov, nových materiálov a ďalších zariadení pre vesmírne aplikácie

Otázka: Kedy bolo zariadenie založené ?
Odpoveď: v roku 1963

Otázka: Kto využíva kapacity WSTF ?
Odpoveď: okrem NASA tiež americké ministerstvo obrany

Otázka: Kde bolo zariadenie založené ?
Odpoveď: na územie White Sands Missile Range
CryoSat

Družica Cryosat s hmotnosťou 650 kg mala pracovať vo výške 720 km od zemského povrchu. S rozmermi 4,6 m na dĺžku a 2,34 m na šírku mala byť na meranie vybavená novým nástrojom SIRAL (Synthetic Aperture Interferometric Radar Altimeter). SIRAL je novou generáciou radarových altimetrov, ktorý dokáže merať aj plávajúci ľad v oceánoch. Ostatné zariadenia na palube Cryosatu mali slúžiť najmä na presné určenie polohy družice na obežnej dráhe a na udržanie stability družice. Tieto zariadenia boli skonštruované pre zmapovanie svetových zásob ľadu s presnosťou 1 — 3 cm vo vertikálnom a 300 metrov v horizontálnom smere.

Otázka: Čo je SIRAL ?
Odpoveď: SIRAL je novou generáciou radarových altimetrov, ktorý dokáže merať aj plávajúci ľad v oceánoch

Otázka: Akú hmotnosť mala družica CryoSat ?
Odpoveď: 650 kg

Otázka: V akej výške mala pracovať družica CryoSat ?
Odpoveď: 720 km od zemského povrchu

Otázka: Aké rozmery mala družica CryoSat ?
Odpoveď: 4,6 m na dĺžku a 2,34 m na šírku
Konferencia biskupov Slovenska

čl. 1Konferencia biskupov Slovenska, zriadená Apoštolskou stolicou, je zhromaždenie biskupov Slovenskej republiky, ktorí spoločne plnia niektoré pastoračné úlohy pre veriacich svojho územia, aby sa čoraz viac vzmáhalo dobro, ktoré Cirkev poskytuje ľuďom najmä formami a spôsobmi apoštolátu, vhodne prispôsobenými okolnostiam času a miesta podľa normy práva (porov. kán. 447 a 449, § 1, CIC).
čl. 2Konferencia biskupov Slovenska má na základe samého práva právnu subjektivitu (porovnaj kánon 449, § 2, CIC).
čl. 3 – § lDo Konferencie biskupov Slovenska patria všetci diecézni biskupi územia Slovenska a im podľa práva na roveň postavení, biskupi koadjútori a pomocní biskupi a ostatní titulárni biskupi, ktorí na tomto území alebo mimo neho plnia osobitnú úlohu zverenú im Apoštolskou stolicou alebo Konferenciou biskupov na spoločné dobro krajiny (porov. kán. 450, § l, CIC).
čl. 3 – § 2Členmi Konferencie biskupov Slovenska sú aj eparchiálni biskupi a im podľa práva na roveň postavení, biskupi koadjútori a pomocní biskupi východného obradu na Slovensku, ktorí nepatria do inej Konferencie biskupov.
čl. 3 – § 3Emeritní biskupi nie sú členmi Konferencie biskupov Slovenska.
čl. 4Konferenciu biskupov Slovenska tvoria: plenárne zasadanie, stála rada, generálny sekretariát, rada pre ekonomické záležitosti, ako aj komisie a rady ustanovené konferenciou na vymedzený cieľ.

Otázka: Čo je vojna biskupov Slovenska ?

Otázka: Čo má konferencia biskupov Presova na základe práva ?

Otázka: Kto patrí do konferencie biskupov Bratislavy ?

Otázka: Ktorí biskupi nie sú členovia konferencie biskupov ?

Otázka: Z čoho sa skladá konferencia klerikov Slovenska ?

Otázka: Čo je konferencia biskupov Slovenska ?
Odpoveď: zhromaždenie biskupov Slovenskej republiky, ktorí spoločne plnia niektoré pastoračné úlohy pre veriacich svojho územia

Otázka: Čo má konferencia biskupov Slovenska na základe práva ?
Odpoveď: právnu subjektivitu

Otázka: Kto patrí do konferencie biskupov Slovenska ?
Odpoveď: všetci diecézni biskupi územia Slovenska

Otázka: Ktorí biskupi nie sú členovia konferencie biskupov Slovenska ?
Odpoveď: 3Emeritní biskupi

Otázka: Z čoho sa skladá konferencia biskupov Slovenska ?
Odpoveď: plenárne zasadanie, stála rada, generálny sekretariát, rada pre ekonomické záležitosti, ako aj komisie a rady ustanovené konferenciou na vymedzený cieľ
Emil Tréval

Od 80. rokov prispieval do časopisov Včela, Vesna a Moravská orlice. V tom čase tvoril fejtóny s lekárskou tématikou. Jeho tvorba bola najprv skôr realistická, šlo o púhe vyprávanie. Časom začal autor smerovať svoju tvorbu k symbolizmu a dekadencii. Jeho literárna tvorba je silne ovplyvnená jeho povolaním lekára. Častou témou jeho mnohokrát naturalistickej tvorby bolo romantické pojatie ženských postáv. Písal tiež o duševných poruchách, utkvelých predstavách, halucináciách, erotike a o psychických aj mravných otázkach manželstva.

Otázka: Čo bolo témou naturalistických diel Emila Trévala ?
Odpoveď: Častou témou jeho mnohokrát naturalistickej tvorby bolo romantické pojatie ženských postáv

Otázka: Do ktorých časopisov prispieval Emil Tréval koncom 80 . rokov ?
Odpoveď: do časopisov Včela, Vesna a Moravská orlice

Otázka: Fejtóny s akou tématikou tvoril Emil Tréval ?
Odpoveď: s lekárskou tématikou

Otázka: Čím bola ovplyvnená tvorba Emila Trévala ?
Odpoveď: Jeho literárna tvorba je silne ovplyvnená jeho povolaním lekára

Otázka: Akým témam okrem témy ženy sa venoval Emil Tréval ?
Odpoveď: Písal tiež o duševných poruchách, utkvelých predstavách, halucináciách, erotike a o psychických aj mravných otázkach manželstva
Program Mercury

Nosná raketa Atlas odštartovala z mysu Canaveral. Po cca 131 sekundách vo výške 62 km ukončili svoju funkciu štartovacie motory. O 3 sekundy neskôr boli motory odhodené a svoju činnosť začal letový motor 2. stupňa. Po 305 sekundách vo výške 161 kilometrov ukončil činnosť aj letový motor a o sekundu neskôr bola kabína oddelená od rakety. Oddelenie sa konalo pomocou troch malých oddeľovacích rakiet s ťahom 1,8 kN. Kabína zahájila orientáciu na obežnej dráhe. Na začiatku pristávacieho manévru sa kabína otočila berýliovým štítom, na ktorom boli brzdiace motory napred. Zážih brzdiacich motorov znížil rýchlosť kabíny. Vesmírna loď vstúpila do vrchných vrstiev atmosféry. Nasledovalo vypustenie stabilizačného padáku a o niečo neskôr aj hlavného padáku. Kabína dosadla na hladinu mora, kde bola vyzdvihnutá loďou.

Otázka: Kedy v priebehu plavby ukončili svoju funkciu štartovacie motory nosnej lode Atlas ?
Program Mercury

Pri suborbitálnych letoch bola používaná raketa Mercury Redstone, pri orbitálnych raketa Atlas, presnejšie jej modifikácia Atlas D (Atlas Mercury). Bola to dvojstupňová raketa, pričom jej prvý stupeň mal dva motory na kvapalné pohonné hmoty, ktoré vyvíjali ťah 68 000 kp. Motor druhého stupňa bol tiež na kvapalné pohonné hmoty a vyvíjal ťah 27 000 kp. Raketa vynášala vesmírnu loď na obežnú dráhu rýchlosťou okolo 28 000 km/h. Nad kabínou bolo tiež záchranné zariadenie. V prípade nebezpečenstva po vyslaní elektrického signálu sa kabína oddelila od rakety a zapli sa malé záchranné trysky, ktoré premiestnili kabínu do bezpečnej vzdialenosti od rakety a umožnili jej bezpečné pristátie na hladine mora s pomocou padákového systému, podobne ako pri návrate z vesmíru. Trysky záchrannej rakety dosahovali ťah 231 kN za čas 1 sekundu. V prípade správnej činnosti nosnej rakety bol záchranný systém v pokročilej fáze letu odstrelený pomocou raketového motora s ťahom 3,6 kN.

Otázka: Aké motory mal prvý stupeň rakety Thor ?

Otázka: Akou rýchlosťou vynášala raketa Saturn vesmírnu loď na obežnú dráhu ?

Otázka: Aká raketa bola používaná pri orbitálnych letoch programu Gemini ?

Otázka: Aký ťah vyvíjal motor druhého stupňa rakety Scout ?

Otázka: Aký ťah dosahovali trisky záchrannej rakety Apolla ?
Program Mercury

 

Kabína vesmírnej lode Mercury bola jednomiestna. Mala tvar kužeľa, ktorého širší koniec bol pokrytý berýliovým tepelným štítom. Kabína bola zhotovená z titánových plechov hrúbky 0,25 mm. Medzi vonkajším a vnútorným plášťom bola tepelná a zvuková izolačná látka. Kabína obsahovala dva otvory a jedno okienko (priezor). Nachádzali sa tu jedna hlavná a dve bočné prístrojové dosky. Elektrickú energiu zabezpečovali celkove tri batérie: dve s výkonom 3 kWh a jedna s výkonom 1,5 kWh. Loď mala celkovo 18 trysiek, ktoré po oddelení nosnej rakety zabránili rotácii lode, stabilizovali kabínu a boli schopné natočiť ju tepelným štítom dopredu.

Otázka: Koľko miest mala kabína vesmírnej lode Gemini ?

Otázka: Aký tvar mala kabína vesmírnej lode Apollo ?

Otázka: Koľko prístrojových dosiek bolo v kabíne vesmírnej lode Sojuz ?

Otázka: Z čoho bola zhotovená kabína vesmírnej lode Vostok ?

Otázka: Koľko trysiek mala vesmírna loď Voschod ?
Program Mercury



Program Mercury bol vesmírny projekt na dopravu Američanov do vesmíru. Cieľom projektu bolo dopraviť človeka na obežnú dráhu Zeme a bezpečne ho vrátiť späť. Prvotné plánovanie a vývoj vesmírnej lode prebiehalo pod vedením organizácie NACA, neskôr pod vedením novozaloženej agentúry NASA. Pri prvých dvoch letoch bola použitá raketa Mercury Redstone, pri ostatných raketa Atlas. Program bol pomenovaný podľa planéty Merkúr, ktorej astronomický symbol je súčasťou loga celého programu. Merkúr je zároveň rímsky boh, ktorý často predstavoval symbol rýchlosti. Program prebiehal v rokoch 1958 až 1963 a celkové náklady projektu dosiahli sumu 1,5 miliardy USD.

Otázka: Aké vesmírne rakety boli použité počas programu Apollo ?

Otázka: Čo bol program Mercury Market ?

Otázka: Čo niekdy nebolo cieľom programu Mercury ?

Otázka: Pod koho vedením prebiehalo plánovanie a vývoj zaoceánskej lode Titanic ?

Otázka: V ktorých rokoch prebiehal vesmírny program Gemini ?
Program Mercury

Projektovaním lode sa od roku 1958 zaoberal konštrukčný tím pod vedením Maxa Fageta. Vlastná výroba potom prebiehala v McDonnell Aircraft Company v St. Louis v štáte Missouri. NASA zadala objednávku na výrobu 20 letových exemplárov lode. Päť z nich nebolo použitých pri žiadnom z letov. Dve bezpilotné lode boli zničené v priebehu letu. Jedna z lodí (Liberty Bell 7) na konci pilotovaného letu skončila na dne oceánu (aby bola po 38 rokoch s veľkou slávou nájdená a vytiahnutá). Časť z vyrobených lodí bola podrobená neskorším prestavbám a modifikáciám, ktoré predovšetkým odstraňovali technologické chyby a nedostatky a umožňovali dlhší pobyt lodí na obežnej dráhe.

Otázka: Ktorá vesmírna loď programu Mercury bola vystavená v Múzeu vedy v Londýne ?

Otázka: Kto projektoval vesmírnu loď programu Apollo od roku 1958 ?

Otázka: Kde prebiehala výroba vesmírnych lodí programu Apollo ?

Otázka: Koľko vesmírnych lodí bolo vyrobených pre projekt Gemini ?

Otázka: Koľko bezpilotných lodí programu Gemini bolo zničených počas letu ?
Program Mercury

Nosná raketa Atlas odštartovala z mysu Canaveral. Po cca 131 sekundách vo výške 62 km ukončili svoju funkciu štartovacie motory. O 3 sekundy neskôr boli motory odhodené a svoju činnosť začal letový motor 2. stupňa. Po 305 sekundách vo výške 161 kilometrov ukončil činnosť aj letový motor a o sekundu neskôr bola kabína oddelená od rakety. Oddelenie sa konalo pomocou troch malých oddeľovacích rakiet s ťahom 1,8 kN. Kabína zahájila orientáciu na obežnej dráhe. Na začiatku pristávacieho manévru sa kabína otočila berýliovým štítom, na ktorom boli brzdiace motory napred. Zážih brzdiacich motorov znížil rýchlosť kabíny. Vesmírna loď vstúpila do vrchných vrstiev atmosféry. Nasledovalo vypustenie stabilizačného padáku a o niečo neskôr aj hlavného padáku. Kabína dosadla na hladinu mora, kde bola vyzdvihnutá loďou.

Otázka: Kedy v priebehu letu ukončili svoju funkciu štartovacie motory nosnej rakety Atlas ?
Odpoveď: Po cca 131 sekundách vo výške 62 km

Otázka: Kedy v priebehu letu ukončil činnosť letový motor 2 . stupňa nosnej rakety Atlas ?
Odpoveď: . Po 305 sekundách vo výške 161 kilometrov

Otázka: Pomocou čoho sa oddelila kabína vesmírnej lode Mercury od nosnej raketu Atlas ?
Odpoveď: pomocou troch malých oddeľovacích rakiet s ťahom 1,8 kN.

Otázka: Čo nasledovalo po vstupe vesmírnej lode Mercury do vrchných vrstiev atmosféry ?
Odpoveď: vypustenie stabilizačného padáku a o niečo neskôr aj hlavného padáku

Otázka: Čo znížilo rýchlosť kabíny počas pristávacieho manévru vesmírnej lode Mercury ?
Odpoveď: Zážih brzdiacich motorov
Program Mercury

Pri suborbitálnych letoch bola používaná raketa Mercury Redstone, pri orbitálnych raketa Atlas, presnejšie jej modifikácia Atlas D (Atlas Mercury). Bola to dvojstupňová raketa, pričom jej prvý stupeň mal dva motory na kvapalné pohonné hmoty, ktoré vyvíjali ťah 68 000 kp. Motor druhého stupňa bol tiež na kvapalné pohonné hmoty a vyvíjal ťah 27 000 kp. Raketa vynášala vesmírnu loď na obežnú dráhu rýchlosťou okolo 28 000 km/h. Nad kabínou bolo tiež záchranné zariadenie. V prípade nebezpečenstva po vyslaní elektrického signálu sa kabína oddelila od rakety a zapli sa malé záchranné trysky, ktoré premiestnili kabínu do bezpečnej vzdialenosti od rakety a umožnili jej bezpečné pristátie na hladine mora s pomocou padákového systému, podobne ako pri návrate z vesmíru. Trysky záchrannej rakety dosahovali ťah 231 kN za čas 1 sekundu. V prípade správnej činnosti nosnej rakety bol záchranný systém v pokročilej fáze letu odstrelený pomocou raketového motora s ťahom 3,6 kN.

Otázka: Aké motory mal prvý stupeň rakety Atlas ?
Odpoveď: dva motory na kvapalné pohonné hmoty, ktoré vyvíjali ťah 68 000 kp

Otázka: Ako fungoval záchranný systém vesmírnej lode Mercury ?
Odpoveď: po vyslaní elektrického signálu sa kabína oddelila od rakety a zapli sa malé záchranné trysky, ktoré premiestnili kabínu do bezpečnej vzdialenosti od rakety a umožnili jej bezpečné pristátie na hladine mora s pomocou padákového systému, podobne ako pri návrate z vesmíru

Otázka: Aká raketa bola používaná pri suborbitálnych letoch programu Mercury ?
Odpoveď: Mercury Redstone

Otázka: Aká raketa sa používala pri orbitálnych letoch programu Mercury ?
Odpoveď: raketa Atlas, presnejšie jej modifikácia Atlas D

Otázka: Akou rýchlosťou vynášala raketa Atlas vesmírnu loď na obežnú dráhu ?
Odpoveď: 28 000 km/h