lukasjanek/skquad huggingface dataset:
Práva zvierat

Utilitarista Singer tvrdí, že zvieratá majú nároky už iba tým, že sú vnímavé a dokážu cítiť bolesť aj radosť. Tento pohľad presadzoval aj zakladateľ moderného utilitarizmu Jeremy Bentham, ktorý o zvieratách napísal: „Otázkou nie je, Dokážu myslieť?, ani, Dokážu rozprávať? ale Dokážu trpieť?“ Ak zvieratá dokážu trpieť, tak podľa Singera majú ľudia morálnu povinnosť minimalizovať alebo predchádzať takémuto utrpeniu, presne tak ako u ľudí. Tom Regan, ktorý nie je utilitarista tvrdí, že niektoré zvieratá disponujú rovnakými pokročilými poznávacími schopnosťami, ktoré sú dostatočné aby sa mi prisudzovali základné práva ľudí.

Otázka: Presadzoval Singerov pohľad ešte niekto ?
Odpoveď: Tento pohľad presadzoval aj zakladateľ moderného utilitarizmu Jeremy Bentham

Otázka: Čo napísal Jeremy Bentham ?
Odpoveď: „Otázkou nie je, Dokážu myslieť?, ani, Dokážu rozprávať? ale Dokážu trpieť?“

Otázka: Dokážu zvieratá cítiť bolesť podľa Singera ?
Odpoveď: Utilitarista Singer tvrdí, že zvieratá majú nároky už iba tým, že sú vnímavé a dokážu cítiť bolesť aj radosť.
Práva zvierat

Je ako jedno z mála hnutí, ktoré sa snaží o sociálne reformy, vedené filozofmi. Hlavní predstavitelia sú austrálsky filozof Peter Singer a americký filozof Tom Regan. Zaslúžia si zmienku nielen vďaka ich vplyvnej práci ale aj tým, že reprezentujú dva hlavné prúdy filozofického myslenia s ohľadom na morálne aspekty práv zvierat. Singer, ktorého kniha Animal Liberation (Oslobodenie zvierat, 1972) je považovaná za jeden zo základných dokumentov hnutia, argumentuje tým, že na ľudí a zvieratá by sa malo prihliadať rovnako. V knihe opisuje utrpenie zvierat v laboratóriach a vo veľkochove, a požaduje rovnosť medzi ľudmi a zvieratami. Súčasný stav, keď ľudia zvieratá vykorisťujú označuje ako druhovú nadradenosť alebo speciesizmus, ktorý je rovnako eticky neobhajiteľný ako rasizmus a sexizmus. Názor býva často kritizovaný, napríklad tým, že právo implikuje aj povinnosti alebo že zvieratá nie sú schopné morálneho rozlišovania.

Otázka: Ako sa nazýva stav , keď ľudia zvieratá vykorisťujú ?
Odpoveď: druhovú nadradenosť alebo speciesizmus

Otázka: Čo sa opisuje v knihe Animal Liberation ?
Odpoveď: V knihe opisuje utrpenie zvierat v laboratóriach a vo veľkochove, a požaduje rovnosť medzi ľudmi a zvieratami.
Práva zvierat

Oficiálne orgány ochrany zvierat na Slovensku sú: Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky, Štátna veterinárna správa a okresné veterinárne správy. Na Slovensku práva zvierat legislatívne upravuje Zákon č. 115/1995 Z. z. o ochrane zvierat. Vymedzuje zaobchádzanie so zvieratami, prepravu zvierat, usmrcovanie zvierat, chov a držanie zvierat. Zákon č. 488/2002 o veterinárnej starostlivosti a o zmene niektorých zákonov upravuje veterinárnu starostlivosť o zvieratá. Podľa § 378 Zákona č. 300/2005 Z.z. Trestný zákon môže byť páchateľ, ktorý týral zviera potrestaný odňatím slobody na šesť mesiacov až tri roky.

Otázka: Ako môže byť páchateľ , ktorý týral zviera potrestaný ?
Odpoveď: odňatím slobody na šesť mesiacov až tri roky.

Otázka: Aký zákon legislatívne upravuje práva zvierat na Slovensku ?
Odpoveď: Zákon č. 115/1995 Z.

Otázka: Aké sú oficiálne orgány na ochranu zvierat na Slovensku ?
Odpoveď: Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky, Štátna veterinárna správa a okresné veterinárne správy.

Otázka: Ktorý zákon upravuje veterinárnu starostlivosť o zvieratá ?
Odpoveď: Zákon č. 488/2002

Otázka: Čo vymedzuje zákon č . 115/1995 Z.z . o ochrane zvierat ?
Odpoveď: Vymedzuje zaobchádzanie so zvieratami, prepravu zvierat, usmrcovanie zvierat, chov a držanie zvierat.
Práva zvierat

Náboženskí autori tvrdia, že zvieratá si nezaslúžia rovnakú morálnu ohľaduplnosť, pretože nemajú „dušu“. Niektorí tvrdia, tak ako stoici, že zvieratá sú iracionálne a preto k nim ľudia nemajú žiadne morálne záväzky. Objavujú sa aj názory, odopierajúce zvieratám morálne nároky pretože nedokážu rozprávať alebo mať slobodnú vôľu. Problémom týchto protiargumentov, s výnimkou toho náboženského (ktorý sa nedá dokázať) je, že ani jeden nerozlišuje všetkých ľudí od všetkých zvierat. S časom sa k filozofom v hnutí pridali aj lekári, spisovatelia, vedci, akademici, právnici, teológovia, psychológovia, veterinári a ďalší odborníci, ktorí pracujú v rôznych úrovniach presadzujúcich práva zvierat. Vznikli viaceré profesionálne organizácie, ktoré vzdelávajú širokú verejnosť.

Otázka: Kto sa pridal neskôr k filozofom v hnutí Práva zvierat ?
Odpoveď: S časom sa k filozofom v hnutí pridali aj lekári, spisovatelia, vedci, akademici, právnici, teológovia, psychológovia, veterinári a ďalší odborníci, ktorí pracujú v rôznych úrovniach presadzujúcich práva zvierat.

Otázka: Čo tvrdia niektorí z náboženských autorov o právach zvierat ?
Odpoveď: tak ako stoici, že zvieratá sú iracionálne a preto k nim ľudia nemajú žiadne morálne záväzky.

Otázka: Čo tvrdia náboženský autori o právach zvierat ?
Odpoveď: že zvieratá si nezaslúžia rovnakú morálnu ohľaduplnosť, pretože nemajú „dušu“.

Otázka: Čo vzniklo na vzdelanie širokej spoločnosti o právach zvierat ?
Odpoveď: Vznikli viaceré profesionálne organizácie
Práva zvierat

Je ako jedno z mála hnutí, ktoré sa snaží o sociálne reformy, vedené filozofmi. Hlavní predstavitelia sú austrálsky filozof Peter Singer a americký filozof Tom Regan. Zaslúžia si zmienku nielen vďaka ich vplyvnej práci ale aj tým, že reprezentujú dva hlavné prúdy filozofického myslenia s ohľadom na morálne aspekty práv zvierat. Singer, ktorého kniha Animal Liberation (Oslobodenie zvierat, 1972) je považovaná za jeden zo základných dokumentov hnutia, argumentuje tým, že na ľudí a zvieratá by sa malo prihliadať rovnako. V knihe opisuje utrpenie zvierat v laboratóriach a vo veľkochove, a požaduje rovnosť medzi ľudmi a zvieratami. Súčasný stav, keď ľudia zvieratá vykorisťujú označuje ako druhovú nadradenosť alebo speciesizmus, ktorý je rovnako eticky neobhajiteľný ako rasizmus a sexizmus. Názor býva často kritizovaný, napríklad tým, že právo implikuje aj povinnosti alebo že zvieratá nie sú schopné morálneho rozlišovania.

Otázka: Vďaka čomu si zaslúži zmienku moderné hnutie za ochranu zvierat ?
Odpoveď: nielen vďaka ich vplyvnej práci ale aj tým, že reprezentujú dva hlavné prúdy filozofického myslenia s ohľadom na morálne aspekty práv zvierat.

Otázka: Kto sú hlavní predstavitelia moderného hnutia za práva zvierat ?
Odpoveď: austrálsky filozof Peter Singer a americký filozof Tom Regan

Otázka: O čo sa snaží hnutie Práva zvierat ?
Odpoveď: sa snaží o sociálne reformy, vedené filozofmi.
Práva zvierat

V roku 1800 preslávený abolicionista tej doby William Wilberforce podporoval návrh na zákaz štvania býka psami a štvania psov na uviazaného medveďa. V Dolnej snemovni parlamentu však tento návrh neprešiel. Neskôr sa objavilo ešte zopár návrhov. V roku 1809 Barón Erskine, popredný anglický lord kancelár, bol znepokojený týraním zvierat a zaviedol návrh na zákaz týrania všetkých domácich zvierat. Návrh neprešiel. Neskôr sa v roku 1821 objavil návrh na „prevenciu týrania a nevhodnému zaobchádzaniu s dobytkom“ a tak sa týranie domácich zvierat (dobytku) v Spojenom Kráľovstve stalo zločinom. Napriek tomu všeobecne nechránilo blaho týchto zvierat.

Otázka: Kto zaviedol návrh na zákaz týrania všetkých domácich zvierat v roku 1809 ?
Odpoveď: Barón Erskine

Otázka: Kde sa stalo týranie zvierat zločinom v roku 1821 ?
Odpoveď: v Spojenom Kráľovstve

Otázka: V ktorej snemovni návrh na zákaz štvania býka psami a štvania psov na uviazaného medveďa neprešiel ?
Odpoveď: V Dolnej snemovni parlamentu

Otázka: V ktorom roku podporoval William Wilberforce návrh na zákaz štvania býka psami ?
Odpoveď: V roku 1800

Otázka: V ktorom roku sa objavil návrh na prevenciu týrania a nevhodnému zaobchádzaniu s dobytkom ?
Odpoveď: v roku 1821
LG Optimus 3D Max

LG Optimus 3D Max je 3D podporujúci smartfón s operačným systémom Android 2.3 Gingerbread, aktualizovateľný na Android 4.0.4 Ice Cream Sandwich) uvedený vo februári 2012 a predávaný od mája 2012. Má 1 GB RAM a 8 GB interného ukladacieho priestoru, ktorý je možné rozšíriť pamäťovou kartou do 32 GB. Obsahuje dve 5 MP zadné kamery, ktoré dokážu nahrávať 720p 3D a Full HD 1080p v 2D, zatiaľ čo fotky v 2D režime sú 5 MP a 3 MP v 3D. Obsahuje aj VGA prednú kameru pre videohovory. Ponúka 3D používateľské rozhranie, ktoré umožňuje používateľovi pristupovať k 3D obsahu, ako YouTube v 3D, 3D hry, aplikácie a 3D galéria.

Otázka: Čo je LG Optimus 3D Max ?
Odpoveď: je 3D podporujúci smartfón s operačným systémom Android 2.3 Gingerbread, aktualizovateľný na Android 4.0.4 Ice Cream Sandwich)

Otázka: Kedy bol uvedený na trh smartfón LG Optimus 3D Max ?
Odpoveď: vo februári 2012 a predávaný od mája 2012

Otázka: Akú veľkú RAM má smartfón LG Optimus 3D Max ?
Odpoveď: 1 GB RAM

Otázka: Aký veľký interný ukladací priestor má smartfón LG Optimus 3D Max ?
Odpoveď: 8 GB

Otázka: Koľko zadných kamier má smartfón LG Optimus 3D Max ?
Odpoveď: dve 5 MP zadné kamery
Prvý lyonský koncil

Okrem sporu s cisárom sa Prvý lyonský koncil zaoberal aj inými témami. Nariadil siedmu križiacku výpravu na znovuzískanie Svätej zeme. Neboli síce schválené žiadne dogmatické kánony, no koncil vydal niekoľko disciplinárnych rozhodnutí. Uložil cisterciánom povinnosť platiť desiatky. Kardinálom nariadil nosiť červený klobúk. Tridsaťosem dekrétov, ktoré neskôr potvrdil i pápež Bonifác VIII., obsahovalo napr. aj nariadenie, aby sa z každého benefícia po dobu troch rokov odvádzal dvadsiatok na podporu Svätej zeme.

Otázka: Čo nikdy nenariadil Prvý lyonský koncil ?

Otázka: Čo nebolo schválené Prvým vatikánskym koncilom ?

Otázka: Koľko dekrétov potvrdil pápež Benedikt XVI . ?

Otázka: Čo nariadil Druhý lyonský koncil kardinálom ?

Otázka: Čo nariadil Prvý lyonský koncil dominikánom ?

Otázka: Čo nariadil Prvý lyonský koncil ?
Odpoveď: Nariadil siedmu križiacku výpravu na znovuzískanie Svätej zeme.

Otázka: Čo nebolo schválené Prvým lyonským koncilom ?
Odpoveď: žiadne dogmatické kánony

Otázka: Koľko dekrétov potvrdil pápež Bonifác VIII . ?
Odpoveď: Tridsaťosem dekrétov

Otázka: Čo nariadil Prvý lyonský koncil kardinálom ?
Odpoveď: Kardinálom nariadil nosiť červený klobúk.

Otázka: Čo uložil Prvý lyonský koncil cisterciánom ?
Odpoveď: povinnosť platiť desiatky
Majcichov

Majcichov leží na sútoku Dudváhu a Trnávky, na úrodnej Podunajskej nížine na rozhraní jej dvoch geomorfologických celkov: Podunajskej pahorkatiny a Podunajskej roviny. Väčšia časť katastrálneho územia obce sa nachádza na Trnavskej tabuli, ktorá je z geomorfologického hľadiska súčasťou Trnavskej pahorkatiny patriacej do Podunajskej pahorkatiny.
Administratívne obec Majcichov v súčasnosti patrí do okresu Trnava. Južná hranica jej katastrálneho územia je zároveň administratívnou hranicou medzi okresmi Trnava a Galanta. Chotár obce na juhu hraničí s katastrálnymi územiami obcí Hoste a Abrahám, na západe s Pavlicami a Voderadmi, na severe so Zelenčom, Opojom, Vlčkovcami a na východe so Sereďou.

Otázka: Kde sa nachádza väčšia časť katastrálneho územia obce Majcichov ?
Odpoveď: na Trnavskej tabuli, ktorá je z geomorfologického hľadiska súčasťou Trnavskej pahorkatiny patriacej do Podunajskej pahorkatiny.

Otázka: Kde leží obec Majcichov ?
Odpoveď: leží na sútoku Dudváhu a Trnávky, na úrodnej Podunajskej nížine na rozhraní jej dvoch geomorfologických celkov

Otázka: Do akého okresu patrí obec Majcichov v súčasnosti ?
Odpoveď: do okresu Trnava

Otázka: Hranicou medzi akými okresmi je južná hranica obce Majcichov ?
Odpoveď: medzi okresmi Trnava a Galanta
Majcichov

Pamätná izba Jána Palárika v Majcichove je venovaná národnému buditeľovi, katolíckemu kňazovi, dramatikovi a organizátorovi národného života Jánovi Palárikovi.
Ján Palárik sa narodil v chudobnej učiteľskej rodine 27.apríla 1822 v Rakovej na Kysuciach, kde mu je tiež venovaná pamätná izba.
V Majcichove pôsobil od roku 1862, keď na príhovor grófky Esterházyovej-Bezobrazovovej nastúpil na uvoľnenú faru. Napísal tu niekoľko slovenských kníh a učebníc pre slovenské školy. Okrem toho tu napísal svoju štvrtú divadelnú hru nazvanú Dimitrij Samozvanec. Do Majcichova už prišiel chorý na žalúdočné vredy a choroba ho prekonala 7. decembra 1870. Pri príležitostí stého výročia jeho smrti sa konali veľké oslavy a bola zriadená pamätná izba Jána Palárika ako stála expozícia. Po 10-tich rokoch bola reinštalovaná a preložená do vyhovujúcejších priestorov. Pri 120-tom výročí úmrtia (1990) sa konala najväčšia pietna spomienka a pamätná izba bola znovu reinštalovaná do pekných priestorov nového moderného kultúrneho domu.

Otázka: Od ktorého roku pôsobil Ján Palárik v Majcichove ?
Odpoveď: od roku 1862
Eden Cale

V roku 2006 hrala vo filme Revolution in Three Acts režisérky Valerie Veatchovej. Film bol predstavený na New York International Independent Film and Video Festival. V roku 2010 nakrútila režisérsky debut s názvom The Roast a podieľala sa na dokumentárnom snímku Edie: Girl on Fire. Je tiež režisérkou videoklipu k piesni „Catastrofuk“ svojho otca. Rovnako spievala sprievodné vokály v niekoľkých otcových piesňach z albumov Walking on Locusts (1996), 5 Tracks (2003), HoboSapiens (2003) a Shifty Adventures in Nookie Wood (2012).

Otázka: Na akom dokumentárnom snímku sa podieľala Eden Cale v roku 2010 ?
Odpoveď: Edie: Girl on Fire

Otázka: V akom filme hrala Eden Cale v roku 2006 ?
Odpoveď: Revolution in Three Acts

Otázka: Kde bol predstavený film Revolution in Three Acts ?
Odpoveď: na New York International Independent Film and Video Festival

Otázka: Aký bol režisérsky debut Eden Cale ?
Odpoveď: režisérsky debut s názvom The Roast
Veľká francúzska revolúcia

V decembri 1789 niekoľkými zákonmi dali do poriadku administratívne členenie Francúzska. Provincie a intendantúry nahradilo 83 jednotne organizovaných departementov, ktoré sa ďalej delili na obvody, kantóny a obce. Funkcie boli volené. Decentralizácia však bola prehnaná, pretože v konečnom dôsledku nikto v Paríži nemal nijaký vplyv na miestnu správu (de facto bola v rukách miestneho bohatého meštianstva). Preto fungovanie miestnych orgánov o dva roky neskôr zmenili naspäť v prospech centralizácie.

Otázka: Čo nahradil provincie a intendantúry ?
Odpoveď: 83 jednotne organizovaných departementov

Otázka: Prečo bola decentralizácia v Paríži prehnaná ?
Odpoveď: pretože v konečnom dôsledku nikto v Paríži nemal nijaký vplyv na miestnu správu (de facto bola v rukách miestneho bohatého meštianstva). Preto fungovanie miestnych orgánov o dva roky neskôr zmenili naspäť v prospech centralizácie.
Veľká francúzska revolúcia

Ľudovít XVI. prijal reformy iba na oko. Už v novembri 1789 poslal Karolovi IV. protest proti nanúteným nariadeniam. Vo všeobecnosti tajne prosil európskych kráľov, aby proti revolúcii v jeho krajine zasiahli. Záujem prejavilo Rusko, Prusko a Sardínia. Rakúsko sa zdráhalo. Intervencia sa zatiaľ nekonala, pretože Prusko, Rusko a Rakúsko bolo zamestnané v Poľsku. Medzitým na juhu Francúzska začali intrigovať emigranti a na juhu vypukli dlhé, často ozbrojené, konflikty medzi protestantskými patriotmi a katolíckymi rojalistami. V máji 1791 sa emigrantský gróf z Artois stretol s cisárom Leopoldom II., ktorý zatiaľ odmietol zasahovať. Vo februári 1791 sa „rytieri dýky“ neúspešne pokúsili uniesť kráľa z Tuileries. V júni 1791 sa napríklad barón de Lezardiere pokúsil o povstanie vo Vendée.

Otázka: Kedy sa barón de Lezardiere pokúsil o povstanie vo Vendée ?
Odpoveď: V júni 1791
Veľká francúzska revolúcia

Za vlády Ľudovíta XVI. (1774 – 1792) hospodársky rast pokračoval, ale problémy s rozpočtom vyvrcholili. Namiesto kráľa vládla vlastne jeho manželka, všeobecne neobľúbená a protireformne zameraná Mária Antoinetta, dcéra Márie Terézie. Štátny dlh nesmierne narástol (na 100% štátnych príjmov). Finančnú krízu neriešili ani stále výmeny ministrov financií (Turgot, Necker, Calonne, Brienne), hrozil krach celej monarchie. Vláda Ľudovíta XVI. mala obrovskú spotrebu a vytvorila vysoké dlhy. Aby mala na splátky, zvýšila existujúce a zaviedla špeciálne dane, napríklad z komínov, šiat a okien. Dane platil len takzvaný tretí stav, teda 98 percent obyvateľstva, ostatné dva stavy dane neplatili. Keďže štátnu pokladnicu napĺňali len dane tretieho stavu, museli sa neustále zvyšovať. Pritom skoro všetky príjmy pohltili výdavky kráľovského dvora. Veľká väčšina francúzskeho obyvateľstva mala v posledných rokoch pred revolúciou problémy sa vôbec uživiť. V roku 1786 bola navyše uzavretá zmluva s Anglickom o voľnom obchode, ktorá zvýšila nezamestnanosť. V rokoch 1787 – 1788 sa uskutočnili pokusy urobiť reformu štátnych financií a daňového systému, ale prvé dva stavy sa postavili proti úsiliu niektorých ministrov ukončiť ich daňové zvýhodnenie.

Otázka: V ktorom roku Francúzsko uzavrelo zmluvu s Anglickom o voľnom obchode ?
Odpoveď: V roku 1786

Otázka: Kedy sa vo Francúzsku uskutočnili pokusy urobiť reformu štátnych financií a daňového systému ?
Odpoveď: V rokoch 1787 – 1788
Veľká francúzska revolúcia


16. júna 1791 sa kráľ pokúsil o útek z Paríža, 25. júna ho priviedli späť (tzv. varennská udalosť). Fakt, že sa chcel sprisahať s cudzími mocnosťami vyvolal ľudový odpor. Jeho neprítomnosť zrejme prvý raz primäla viacero poslancov vysloviť myšlienku, že Francúzsko môže byť napokon aj republikou (republikáni). Zhromaždenie, aby zbavilo kráľa viny, vyhlásilo, že kráľ bol „unesený“. Petičná kampaň cordeliérov za to, aby kráľa predsa len potrestali, sa 17. júla skončila príslušnou manifestáciou. Národná garda pod vedením La Fayetta tu po výzve Ústavodarného národného zhromaždenia postrieľala 50 manifestujúcich. Tým pádom sa liberáli prvý raz násilne obrátili proti parížskym masám a prešli na stranu „poriadku“. Nasledovalo uväznenie ďalších osôb, zákaz demokratických časopisov, klubu cordeliérov a dočasné zvrhnutie demokratov. Následne väčšina poslancov opustila klub jakobínov a vytvorila klub feuillantov (konzervatívni, umiernení). Ďalším dôsledkom varennskej udalosti bola tzv. Pillnitzova deklarácia z 27. augusta 1791, v ktorej cisár Leopold (brat francúzskej kráľovnej Márie Antónie) spolu s pruským kráľom pohrozili intervenciou vo Francúzsku, ak ostatné veľmoci budú ochotné sa k nim pripojiť. Táto deklarácia vo Francúzsku zvýšila vlastenecké cítenie.

Otázka: Kedy bola Pillnitzova deklarácia ?
Odpoveď: 27. augusta 1791

Otázka: Kedy bola varennská udalosť ?
Odpoveď: 1791
Veľká francúzska revolúcia


V Paríži v zúfalej situácii oznámil panovník 8. augusta 1788, že na máj 1789 zvolá (po 175 rokoch) zasadnutie generálnych stavov. O týždeň neskôr štát vyhlásil bankrot. Panovník súhlasil so zvolaním generálnych stavov (teda zapojením aj tretieho stavu do rozhodovania) preto, lebo vtedy podobne ako jeho opozícia dúfal, že takto mocenský konflikt dopadne v jeho prospech. Dúfal tiež, že mu schvália dane a pomôžu riešiť finančnú krízu. Toto zasadnutie generálnych stavov sa konalo 5. mája 1789 vo Versailles. Napriek tomu, že tretí stav mal v generálnych stavoch viac hláv ako ostatné dva dohromady, nemohol ani jednu svoju reformu presadiť, lebo sa hlasovalo tradične „podľa stavov“, čiže každý stav mal jeden hlas. Pre svoju nespokojnosť, ale najmä preto, lebo prvé dva stavy odmietli zasadať s tretím stavom, sa tretí stav rozhodol, že bude zasadať samostatne. 17. júna sa poslanci tretieho stavu na oddelenom zasadnutí vyhlásili za Národné zhromaždenie, ktoré ako jediné má právo zastupovať ľud. 20. júna im kráľ dal zamedziť prístup k tradičnej zasadacej miestnosti, preto sa presunuli do Loptovej siene (vo Versailles), kde prisahali že sa nerozídu, kým nesformulujú novú ústavu („prísaha v Loptovej sieni“). Kráľ sa v ten deň aj snažil použiť na rozohnanie násilie, ale liberálni šľachtici mu v tom zabránili. Nato (do 25. júna) sa k Národnému zhromaždeniu pridali aj sympatizanti rovnoprávneho usporiadania parlamentu z ďalších stavov. Keď kráľ videl, že tretí stav nezdolá, 27. júna dokonca vyzval aj ostatné dva stavy, aby sa k Národnému zhromaždeniu pridali, čo aj viacerí poslanci urobili. Touto výzvou kráľ právne prijal existenciu Národného zhromaždenia. 9. júla sa Národné zhromaždenie premenovalo na Ústavodarné národné zhromaždenie. Zhromaždenie žiadalo – márne – odstrániť absolutizmus, daňovú reformu, požadovali reformu súdnictva, zabezpečenie demokratických slobôd. Ten istý deň, ako kráľ nariadil zvyšným stavom pripojiť sa k Národnému zhromaždeniu (27. júna), rozhodol sa povolať do Versailles a Paríža 20 000 vojakov s cieľom rozpustiť Ústavodarné národné zhromaždenie.

Otázka: Kedy sa konalo zasadnutie generálnych stavov vo Versailles ?
Odpoveď: 5. mája 1789

Otázka: Čo oznámil francúzsky panovník v Paríži 8 . augusta 1788 ?
Odpoveď: že na máj 1789 zvolá (po 175 rokoch) zasadnutie generálnych stavov
Veľká francúzska revolúcia

V hospodárskej oblasti bol 30. septembra 1797 prijatý Ramelov finančný zákon na ozdravenie štátneho rozpočtu. V podstate v ňom uzákonili, že sa znižujú výdavky, a že pohľadávka každého veriteľa voči štátu sa znižuje o 2/3 (nazvali to „mobilizácia“ dlhu). Toto malo za následok v podstate 2/3-ový bankrot veriteľov štátu a – spolu s dobrou úrodou – pokles poľnohospodárskych cien, ktorý spôsobil pokles kúpyschopnosti roľníkov a teda sekundárne aj pokles odbytu v obchodoch a napokon nezamestnanosť a pokles daňových príjmov štátu. Toto ako aj prenasledovanie opozície režimu spôsobovalo rastúcu nevôľu voči režimu. A dvojtretinový bankrot rozhneval aj tých, ktorí boli dovtedy naklonení republike.

Otázka: Kedy bol prijatý Ramelov finančný zákon na ozdravenie štátneho rozpočtu ?
Odpoveď: 30. septembra 1797
Veľká francúzska revolúcia

Už v októbri 1789 prijali niekoľko článkov ústavy, v decembri 1789 schválili nový volebný zákon (volebné právo len pre majetných – presnejšie platiacich dane – a vzdelaných). 3. septembra 1791 Ústavodarné národné zhromaždenie odhlasovalo hotovú ústavu (pripravovaná už od júla 1789). Francúzsko sa stalo konštitučnou monarchiou. Kráľ sa stal prakticky plateným úradníkom. Mal právo vymenovať vládu, ale bez podpisov jej ministrov, ktorí sa zodpovedali zhromaždeniu, potom nemohol nič vykonať. Ostali mu vlastne len diplomatické úlohy. Ústavodarné národné zhromaždenie sa (od 1. októbra) premenovalo na Zákonodarné národné zhromaždenie, malo 745 poslancov volených na dva roky. Bolo nerozpustiteľné.

Otázka: Kedy sa vo francúzku schválil nový volebný zákon ?
Odpoveď: v decembri 1789

Otázka: Od kedy sa pripravoval nový volebný zákon vo Francúzku ?
Odpoveď: už od júla 1789
Veľká francúzska revolúcia

18. mája najvyšší francúzski velitelia radili uzavrieť rýchly mier, ale boli za tým najmä politické úvahy –La Fayette sa definitívne zblížil s lamethistami, postavili sa spolu proti demokratom a La Fayette vyhlásil, že jeho vojsko je pripravené tiahnuť na Paríž, aby rozprášilo jakobínov. Súčasne bolo známe, že pod vedením kráľovnej tzv. rakúska klika pripravuje víťazstvo pre Rakúšanov a kontrarevolúciu. Takýto postoj generálov a kráľovského dvora, ako aj hospodárska situácia (strata hodnoty asignátu a podobne), obnovili medzi ľudom pocit akejsi aristokratickej kontrarevolúcie a tým na jar 1792 ľudové hnutie. Pod tlakom ľudu brissotovci v máji a júni prijali niekoľko zásadných protiopatrení. Napríklad rozpustili kráľovskú gardu a 8. júna prijala rozhodnutie o vytvorení špeciálneho tábora pre tzv. federantov, členov Národnej gardy (v podstate dobrovoľníkov) na obranu revolúcie. Kráľ tieto opatrenia vetoval a odvolal brissotovskú (girondistickú) vládu. K moci vo vláde sa opäť dostali feuillantovci (lafyettisti a lamethisti). Keďže ich kráľ vymenoval, znamenalo to, že tak ako oni chce zrevidovať ústavu, zničiť jakobínov a podobne. 20. júna sa konal prvý pochod ľudu do kráľovského paláca, ale kráľ odmietol zmeniť svoje rozhodnutia.

Otázka: Kedy bolo obnovené ľudové hnutie vo Francúzku ?
Odpoveď: jar 1792
Veľká francúzska revolúcia

V marci až apríli 1797 sa konali prvé regulárne voľby do Zákonodarného zboru. Ich výsledkom bolo nahradenie 1/3 poslancov. Takmer všetci novozvolení poslanci boli rojalisti (väčšinou konštituční, menšina absolútni rojalisti). Hoci republikáni celkovo ešte stále mali väčšinu poslancov, ich pozícia značne oslabla. Okrem toho stratili väčšinu departementov, vedenie Zákonodarného zboru (rojalistický Pichegru sa stal predsedom Rady 500 a Barbé-Marbois Rady starších) a stratili ľudí aj v direktóriu: Le Tourneur bol (zrejme vďaka Barrasovej intrige) z direktória eliminovaný a stredoví poslanci spolu s rojalistami namiesto neho zvolili Bathélemyho, známeho rojalistu. V direktoriáte vznikol konflikt medzi dvojicou Barthélemy a Carnot (Carnot sa stal umierneným a nakloneným dohode s rojalistami) a republikánskym triumvirátom Barras, La Revelliére-Lépeaux a Reubell

Otázka: Kedy sa konali prvé regulárne voľby do Zákonodarného zboru vo Francúzsku ?
Odpoveď: V marci až apríli 1797

Otázka: Čo bolo výsledkom prvých regulárnych volieb do Zákonodarného zboru vo Francúzsku ?
Odpoveď: Ich výsledkom bolo nahradenie 1/3 poslancov

Otázka: Aké voľby sa konali vo Francúzsku v marci až apríli 1797 ?
Odpoveď: prvé regulárne voľby do Zákonodarného zboru
Veľká francúzska revolúcia

V septembri 1797 republikáni, vidiac, že nový povolebný stav treba zvrátiť, uskutočnili prevrat (tzv. fruktidorský prevrat). V auguste 1797 na tento účel republikánsky generál Napoleon Bonaparte, vtedy hlavný veliteľ talianskych armád, povolal do Paríža známeho veliteľa Augereaua, z ktorého po príchode do Paríža hneď urobili veliteľa posádok v oblasti Paríža. Rojalistami vedený Zákonodarný zbor si hrozbu uvedomil a 3. septembra požadoval, aby bol republikánsky triumvirát z direktória postavený pred súd, pričom už plánovali ich zatknutie pomocou Gardy Zákonodarného zboru a Pichegrua. Bolo však už neskoro, pretože v noci z 3. na 4. septembra triumvirát v direktóriu nariadil zadržanie rojalistických direktorov Barthélemyho a Carnota (Carnotovi sa podarilo ujsť), ako aj 13 poslancov spolu s Pichegruom. Ráno Augereau obsadil strategické miesta Paríža a o 10:00 boli hlavní protivníci zatknutí. Rady Zákonodarného zboru, ktoré sa medzitým zišli v provizórnych priestoroch, sa napokon vzdali pod dohľadom armády.

Otázka: Ktorého známeho veliteľa povolal do Paríža republikánsky generál Napoleon Bonaparte v auguste 1797 ?
Odpoveď: známeho veliteľa Augereaua
Veľká francúzska revolúcia

V zahraničnej politike direktórium pokračovalo v politike Výboru pre verejné blaho. Proti Viedni nasadil tri armády (sambre-meurskú pod vedením Jourdana, rýnsko-moselskú pod vedením Moreaua, taliansku pod vedením Napoleona Bonaparte), proti Anglicku armáda v Breste pod vedením Hochea (v decembri 1796 podnikla neúspešný pokus o vylodenie v Írsku). Jourdanova a Moreauva armáda sa po počiatočných úspechoch do začiatku roka 1797 museli stiahnuť za Rýn a na juhu za Schwarzwald. Dobytie Viedne ostalo na Bonapartovej armáde. Bonaparte sa stal veliteľom armády v Taliansku 2. marca 1796. Aby si zabezpečil zásobovanie, ovládol Bonaparte Piemont a uzavrel s ním 15. mája/3. júna 1796 parížsky mier (Francúzsko ním získalo Nice a Savojsko). Potom sa Bonaparte sústredil na rakúske vojská v Taliansku a 14. mája 1796 vstúpil do Milána. Potom obliehal Mantovu a poddalo sa mu 5 malých talianskych štátov, Parme, Modena a Pápežský štát a v októbri 1796 Janov a Neapol. Rakúšania v Mantove sa na jeseň spamätali a začali sa tvrdé boje o Mantovu, ale 2. februára kapitulovali. Cesta na Viedeň bola teda otvorená. Posmelený Bonaparte v rozpore s rozkazmi direktória založil sesterské republiky: Cisapadanská republika a Transapadanská republika. 19. februára pápež v Tolentine odstúpil Francúzsku Avignon a Comtat Venaissin, ako aj sadu vzácnych umeleckých predmetov. Potom Bonaparte tiahol na Viedeň. Na jar 1797 obnovili útoky aj Moreauva a Hocheova armáda (Hoche nahradil Jourdana) zo západu, takže Rakúšania boli nútení kapitulovať – 7. apríla 1797 uzavreli s Bonapartem prímerie. Následne sa v Leobene predbežne dohodlo, že sa Rakúsko vzdá nárokov na Belgicko a uzná rýnsku hranicu, pričom Francúzsko sa vzdá Benátska, čím Rakúsko získa prístup k moru. V máji však po masakre francúzskeho vojaka vo Verone (patrila Benátkam) Francúzi obsadili Benátsko a následne vytvorili Ligúrsku republiku (Janov) a Cisalpínsku republiku (Lombardsko, Modena a Milánsko). Koncom mája sa začali rokovania o definitívnom mieri, ale prerušili ich udalosti vo francúzskej politike (fruktidorský prevrat). Pokiaľ ide o Anglicko, v januári 1797 direktórium nariadilo zhabanie anglického majetku v celom Francúzsku. Neskôr Anglicko znova začalo rokovať s Francúzskom. V lete 1797 sa na tento účel konala konferencia v Lille, ale stroskotala na tom, že Anglicko sa odmietlo vzdať svojich (nedávno získaných) zámorských kolónií.

Otázka: Kedy uzavreli Rakúšania prímere s Bonapartem ?
Odpoveď: 7. apríla 1797

Otázka: V ktorom roku sa konala konferencia v Lille medzi Francúzskom a Anglickom ?
Odpoveď: 1797

Otázka: Kedy uzavrel Bonaparte parížsky mier s Piemont ?
Odpoveď: 15. mája/3. júna 1796

Otázka: Čoho sa odmietlo Anglicko vzdať na konferencii Lille s Francúzskom ?
Odpoveď: svojich (nedávno získaných) zámorských kolónií

Otázka: Kedy sa stal Bonaparte veliteľom armády v Taliansku ?
Odpoveď: 2. marca 1796
Veľká francúzska revolúcia

Začiatkom júla vojsko Prusov pod vedením vojvodu z Braunschweigu a francúzskych emigrantov začalo útok. 10. júla 1792 pod hrozbami Zhromaždenia podali feuillantskí ministri demisiu. 11. júla 1792 Zhromaždenie vyhlásilo, že je „vlasť v nebezpečenstve“. Začali sa hlásiť dobrovoľníci. V júli tiež girondisti (brissotovci) viedli rokovania s kráľom a preto zmenili svoje stanovisko: začali byť proti zvrhnutiu kráľa. Robespierre začal girondistov za toto paktovanie s kráľom kritizovať a žiadal preto rozpustiť Zhromaždenie, lebo v ňom títo „intrigáni“ sedeli, a vytvoriť „konvent“ na vytvorenie novej ústavy. Koncom júla začali prichádzať dobrovoľníci-federanti z vidieka (o. i. z Marseille, vtedy vznikla marseillaisa) 1. augusta sa do Paríža dostal manifest von Braunschweiga, v ktorom (na návrh Márie Antoinetty) hrozil Parížanom, že ich zmasakruje, ak ublížia kráľovskému dvoru. 47 z 48 parížskych sekcií (Paríž bol rozdelený na 48 politických tzv. sekcií dominovaných jakobínmi a cordeliérmi) sa v júli vyslovilo za zosadenie kráľa a všetky sekcie vytvorili tzv. Národný výbor. Zhromaždeniu bola napokon predložená explicitná žiadosť parížskych sekcií, aby kráľa do 9. augusta zbavili trónu. Keď tak Zhromaždenie neurobilo, vypuklo 10. augusta 1792 v Paríži povstanie – úrok na Tuileries. Parížske sekcie v ten deň zároveň vytvorili svoju vlastnú povstaleckú Komúnu, ktorá čoskoro nahradila zákonnú Komúnu. Výsledkom povstania bolo, že Zhromaždenie zosadilo kráľa a odhlasovalo zvolanie konventu, zvolené podľa všeobecného (!) volebného práva. Kráľa uväznili v Temple.

Otázka: Kedy začalo vojsko Prusov útok vo Francúzkej revolúcii ?
Odpoveď: 10. júla 1792

Otázka: Kedy podali feuillantskí ministri demisiu ?
Odpoveď: 11. júla 1792

Otázka: Kedy sa uskutočnil útok na Tuileries ?
Odpoveď: 10. augusta 1792
Veľká francúzska revolúcia

Na jeseň 1791 znova vypukli vzbury na vidieku a v mestách spôsobené zdražovaním koloniálnych výrobkov v dôsledku povstania otrokov v zámorí. Paralelne pokračovala reakcia náboženských odpadlíkov, ktorí sa spájali s aristokratmi. V auguste 1791 vyvolali povstanie vo Vendée, vo februári 1792 poštvali sedliakov v Lozere proti patriotom z Mende. V októbri 1791 aristokrati spôsobili povstanie v Avignone a zavraždili starostu. Súčasne emigranti zintenzívňovali provokácie. Na území nemeckých miest Trevír a Koblenz zoskupili veľa vojska.

Otázka: Kedy bolo vyvolané povstanie vo Vendée ?
Odpoveď: V auguste 1791

Otázka: Kedy aristokrati spôsobili povstanie v Avigone ?
Odpoveď: V októbri 1791
Veľká francúzska revolúcia


V Paríži v zúfalej situácii oznámil panovník 8. augusta 1788, že na máj 1789 zvolá (po 175 rokoch) zasadnutie generálnych stavov. O týždeň neskôr štát vyhlásil bankrot. Panovník súhlasil so zvolaním generálnych stavov (teda zapojením aj tretieho stavu do rozhodovania) preto, lebo vtedy podobne ako jeho opozícia dúfal, že takto mocenský konflikt dopadne v jeho prospech. Dúfal tiež, že mu schvália dane a pomôžu riešiť finančnú krízu. Toto zasadnutie generálnych stavov sa konalo 5. mája 1789 vo Versailles. Napriek tomu, že tretí stav mal v generálnych stavoch viac hláv ako ostatné dva dohromady, nemohol ani jednu svoju reformu presadiť, lebo sa hlasovalo tradične „podľa stavov“, čiže každý stav mal jeden hlas. Pre svoju nespokojnosť, ale najmä preto, lebo prvé dva stavy odmietli zasadať s tretím stavom, sa tretí stav rozhodol, že bude zasadať samostatne. 17. júna sa poslanci tretieho stavu na oddelenom zasadnutí vyhlásili za Národné zhromaždenie, ktoré ako jediné má právo zastupovať ľud. 20. júna im kráľ dal zamedziť prístup k tradičnej zasadacej miestnosti, preto sa presunuli do Loptovej siene (vo Versailles), kde prisahali že sa nerozídu, kým nesformulujú novú ústavu („prísaha v Loptovej sieni“). Kráľ sa v ten deň aj snažil použiť na rozohnanie násilie, ale liberálni šľachtici mu v tom zabránili. Nato (do 25. júna) sa k Národnému zhromaždeniu pridali aj sympatizanti rovnoprávneho usporiadania parlamentu z ďalších stavov. Keď kráľ videl, že tretí stav nezdolá, 27. júna dokonca vyzval aj ostatné dva stavy, aby sa k Národnému zhromaždeniu pridali, čo aj viacerí poslanci urobili. Touto výzvou kráľ právne prijal existenciu Národného zhromaždenia. 9. júla sa Národné zhromaždenie premenovalo na Ústavodarné národné zhromaždenie. Zhromaždenie žiadalo – márne – odstrániť absolutizmus, daňovú reformu, požadovali reformu súdnictva, zabezpečenie demokratických slobôd. Ten istý deň, ako kráľ nariadil zvyšným stavom pripojiť sa k Národnému zhromaždeniu (27. júna), rozhodol sa povolať do Versailles a Paríža 20 000 vojakov s cieľom rozpustiť Ústavodarné národné zhromaždenie.

Otázka: Na čo sa 9 . júla premenovalo Národné zhromaždenie vo Francúzsku ?
Odpoveď: na Ústavodarné národné zhromaždenie
Veľká francúzska revolúcia

25. septembra Konvent rozhodol, že Francúzsko je „jednotné a nedeliteľné“, čím zmaril plány girondistov na federalizáciu krajiny. Na prelome októbra a novembra sa konala v Konvente debata o Robespierrovi, ktorého girondisti obvinili z „diktátorstva“. Z debaty vyšiel víťazne Robespierre a stal sa vodcom montagnardov. Odvtedy sa súčasne montagnardi jasne postavili proti girondistom, od girondistov sa oddelila skupina stredových poslancov (zač. novembra) a girondisti stratili v Konvente predsedníctvo (16. novembra).

Otázka: Kto bol vodcom montagnardov ?
Odpoveď: Robespierre

Otázka: Kto rozhodol , že Francúzko je jednotné a nedeliteľné ?
Odpoveď: Konvent
Veľká francúzska revolúcia

Zhruba od apríla 1794 (germinálske procesy) hovoríme, že začala Robespierrova diktatúra (Robespierrov teror/hrôzovláda). K 20. aprílu 1794 bola zrušená Dočasná výkonná rada (lebo sa jej činnosť čiastočne kryla s Výborom pre verejné blaho) – ministerstvá zrušili a nahradili ich 12 komisiami (existovali potom do 2. novembra 1795). 16. apríla 1794 sa nariadilo, že každý obžalovaný z úkladov musí byť súdený pre Revolučným tribunálom v Paríži a 28. mája boli zrušené revolučné tribunály mimo Paríža. 10. júna 1794 (tzv. prairiálny zákon) sa zrušila časť súdneho konania spočívajúca v obhajobe obžalovaného a rozšírila sa definícia „nepriateľa republiky“. Od 10. júna do 27. júla padlo až 1285 rozsudkov smrti.

Otázka: Kedy hovoríme , že začala Robespierrova diktatúra ?
Odpoveď: Zhruba od apríla 1794

Otázka: Kedy bola zrušená dočasná výkonná rada vo Francúzsku ?
Odpoveď: K 20. aprílu 1794

Otázka: Kedy začala Robespierrova diktatúra ?
Odpoveď: Zhruba od apríla 1794

Otázka: Kedy boli zrušené revolučné tribunály mimo Paríža ?
Odpoveď: 1794 sa nariadilo, že každý obžalovaný z úkladov musí byť súdený pre Revolučným tribunálom v Paríži a 28. mája
Veľká francúzska revolúcia

Kráľ, brissotovci a fayettisti si želali vojnu. Kráľ preto, lebo od cudzieho zásahu očakával oslobodenie, brissotovci a fayettisti preto, lebo jednak čakali, že sa ukáže, že na nej kráľ tajne pracuje, jednak preto, lebo odstráni kráľa, jednak preto, lebo je potrebná na akési vnútropolitické utuženie revolúcie a jednak preto, lebo chceli v Rakúsku oslobodiť potlačované národy a celkovo podniknúť akúsi „krížovú výpravu“ do Európy. Odporcami vojny boli triumvirát (Barnave, Du Port, Lameth) a medzi brissotovcami takmer sám Robespierre (spočiatku podporovaný Dantonom). Robespierre argumentoval, že armáda nie je pripravená (dôstojníci totiž emigrovali a výstroj je zlý) a v prípade víťazstva je sloboda ohrozená prevratom nejakého ctižiadostivého generála, pričom – a to je pozoruhodné – konkrétne spomenul Napoleona Bonaparteho. K vojne ale nakoniec došlo: 25. januára Zákonodarné národné zhromaždenie svojim vyhlásením nepriamo dala nemeckému cisárovi ultimátum, aby sa vyjadril, že sa zrieka akýchkoľvek aktivít proti Francúzsku. Nato pobúrený francúzsky minister zahraničných vecí De Lessart dosiahol odvolanie ministra vojny (zástancu vyvolania vojny), ktorého svojho času brissotovci a lafayettovci. Po vyjadreniach Brissota Najvyšší dvor 10.3. 1791 obžaloval De Lessarta (zástancu mieru) a vláda sa rozpadla. 15. marca kráľ vymenoval novú vládu, vládu brissotovcov (girondistov). Nový minister zahraničných vecí Dumouriez presadzuje vojnu. 1. marca zomrel cisár Leopold, brat francúzskej kráľovnej, nahradil ho František II.

Otázka: Kedy najvyšší dvor obžaloval De Lessarta ?
Odpoveď: 10.3. 1791
Veľká francúzska revolúcia

12. novembra 1798 (1797?) sa zásadne zmenil spôsob samotného vyrubovania a vyberania priamych daní. Pribudli aj zmeny sústavy daní, zákon z decembra 1798 (1797?) o daňovej registrácii ostal až do 20. storočia vzorom fiškálneho zákonodarstva. Ministerstvo vnútra zas zreformovalo školstvo a starostlivosť o chudobných, vykonalo prvé francúzske sčítanie ľudu a prvý súpis poľnohospodárskych majetkov. V apríli 1799 zaviedli prísne colné konanie. V septembri 1798 sa na Marsovom poli konala úspešná priemyselná výstava.

Otázka: Kedy sa zásadne zmenil spôsob samotného vyrubovania a vyberania priamych daní vo Francúzsku ?
Odpoveď: 12. novembra 1798 (1797?)

Otázka: Kedy sa konala úspešná priemyselná výstava na Marsovom poli vo Francúzsku ?
Odpoveď: V septembri 1798
Veľká francúzska revolúcia


V decembri 1792 až januári 1793 sa konal proces s kráľom, ktorý urobil konflikt medzi girondistami a montagnardmi nezmieriteľným. Spočiatku bolo sporné, či sa má proces s kráľom vôbec začať. Radikáli tvrdili, že ho treba súdiť, aby sa jasne ukázalo, že svojimi stykmi so zahraničím bol vlastizradca. Umiernení si uvedomovali, že už samo zosadenie sa stretlo s nepriaznivou odozvou na kráľovských dvoroch v zahraničí. Videli aj to, že sympatie ku kráľovskej moci zachováva väčšina roľníkov. Poznali aj príklad Anglicka a vedeli, že kráľ nemusí byť pre politický systém rozhodujúci. Objavenie tajných dohovorov kráľa s nepriateľmi v kráľovskom zámku 20. novembra celý vývoj urýchlilo. 11. decembra sa predsa len začal proces – kráľa súdil Konvent. Girondisti boli proti celému procesu a robili všetko na jeho záchranu. 15. januára 1793 Konvent 361 hlasmi proti 360 hlasom schválil popravu kráľa o jeden hlas. 21. januára kráľa popravili ako obyčajného človeka na námestí.

Otázka: Kedy nastal konflikt medzi girondistami a montagnardmi ?
Odpoveď: V decembri 1792 až januári 1793

Otázka: Kedy bola schválená poprava kráľa vo francúzkej revolúcii ?
Odpoveď: 15. januára 1793
Veľká francúzska revolúcia

Zvrhnutím girondistov stratili girondisti definitívne moc v Konvente a začala sa tzv. jakobínska diktatúra (montagnardská diktatúra, druhý teror/druhá hrôzovláda v širšom zmysle). Išlo o diktátorský vojnový režim. Aby si získali podporu najmä vidieka, lákaného girondistami, prijali najprv montagnardi sériu populistických opatrení: V júni a júli rozhodli, že majetok emigrantov sa predá roľníkom, a definitívne zrušili zvyšky vrchnostenského zriadenia. Okrem toho 24. júna 1793 Konvent schválil tzv. Ústavu I. roku. Bola to veľmi demokratická ústava, ale nikdy nevstúpila do platnosti (10. októbra bolo rozhodnuté, že nadobudne platnosť až keď sa skončí vojna, a nasledujúce udalosti ju urobili bezpredmetnou). V tom období sa ukázalo, že vplyv girondistov na vidieku je silný. Správy o povstaní sansculotov urýchlili už začaté proti-montagnardské hnutie – do konca júna 1793 sa 60 departementov (vládli v nich girondisti alebo rojalisti) odtrhlo od Paríža. Do jesene 1793 sa Parížu tieto tzv. federalistické vzbury podarilo potlačiť. Paralelne prebiehala vzbura vo Vendée (pozri vyššie) a Prusi obsadili Alsasko a Angličania Toulon.

Otázka: Ako sa inak nazýva jakobínska diktatúra ?
Odpoveď: montagnardská diktatúra

Otázka: Kedy Konvent schválil Ústavu I. roku vo Francúzsku ?
Odpoveď: 24. júna 1793

Otázka: Čím sa začala jakobínska diktatúra ?
Odpoveď: Zvrhnutím girondistov

Otázka: Do kedy sa podarilo potlačiť federalistické vzbury v Paríži ?
Odpoveď: Do jesene 1793

Otázka: Ao sa inak nazýva montagnardská diktatúra ?
Odpoveď: jakobínska diktatúra
Veľká francúzska revolúcia

Od konca septembra 1792 postupujúce francúzske vojsko obsadilo Nice, Savojsko a ľavý breh Rýna (po Frankfurt), koncom októbra obsadili Belgicko. Rozprúdila sa debata v Konvente, či tieto územia pripojiť k Francúzsku. 15. decembra 1792 na obsadených územiach zaviedli francúzsku administratívu (čiže zrušili lénne poplatky, desiatky, zhabali majetky privilegovaných a podobne). Savojsko nakoniec pripojili v novembri 1792, Nice v januári 1793 a Belgicko v marci 1793. 1. februára 1793 Francúzsko vyhlásilo vojnu Anglicku a Nizozemsku (vyhlásenie malo ekonomické dôvody), 7. marca Španielsku (tu bol hlavný dôvod odpor Španielov proti poprave francúzskeho kráľa), nasledovalo vyhlásenie vojny medzi Francúzskom a Sardíniou, Neapolskom, Portugalskom, pápežom a rímskonemeckou ríšou. Anglicko sa postavilo na čelo tzv. „prvej koalície“ vytvorenej s týmito štátmi proti Francúzsku v marci až septembri 1793. Francúzsko bolo tým pádom vo vojnovom stave s väčšinou Európy.

Otázka: V ktorom roku francúzske vojsko obsadilo Nice ?
Odpoveď: 1792

Otázka: Kedy Francúzsko vyhlásilo vojnu Anglicku ?
Odpoveď: 1. februára 1793

Otázka: S kým malo Francúzsko vyhlásený vojnový stav ?
Odpoveď: s väčšinou Európy

Otázka: Kedy sa Savojsko pripojilo k Francúzku ?
Odpoveď: v novembri 1792
Veľká francúzska revolúcia

Pokiaľ ide o Anglicko, nové direktórium čoskoro vyzvalo na boj proti Anglicku. Výpravou do Anglicka bol poverený Bonaparte, ale zišlo z nej, pretože Bonaparte spolu s vtedajším ministrom zahraničných vecí Talleyrandom sa rozhodli urobiť najprv (už od roku 1796 plánovanú) výpravu do Egypta (vtedy ovládaného Anglickom), a to tak zo strategických dôvodov, ako aj ako základ na operácie proti Anglickej Indii. Bonaparte tvrdil, že „ k skutočnej porážke Anglicka potrebujeme ovládať Egypt“. O zmysluplnosti tejto výpravy sa podarilo presvedčiť Direktórium až keď bol uzavretý kontinentálny mier (s Rakúskom, 27. októbra 1797). 19. mája 1798 sa výprava do Egypta začala, Bonaparte vzal so sebou aj 200 učencov, spisovateľov a umelcov. 11. júna sa po ceste flotila zmocnila Malty, kde ponechala 3000 mužov. 1. júla Francúzi pristáli v Alexandrii, potom pri pyramídach porazili Mamelukov a 23. júla vstúpili do Káhiry. 1. augusta však francúzsku flotilu prekvapila anglická flotila pod vedením Nelsona v prístave Chalídž Abú Kír. V auguste 1798 sa Francúzi bezúspešne pokúsili vylodiť v Írsku.

Otázka: Koľko učencov so sebou vzal Bonaparte na výprave do Egypta v roku 1798 ?
Odpoveď: 200
Veľká francúzska revolúcia

Nové direktórium viedlo expanzívnu politiku aj v ostatnej Európe. Po smrti jedného francúzskeho generála pri streľbe v Taliansku, Francúzi vpochodovali do Talianska, zosadili pápeža a vo februári 1798 na území Pápežského štátu zriadili Rímsku republiku, spravovanú generálmi a neskôr civilnými komisármi. Súčasne Cisalpínsku republiku premenili na francúzsky protektorát (vojenská okupácia). V apríli 1798 premenili Švajčiarsko na ďalšiu sesterskú republiku – Helvétsku republiku. Ženevu pripojili priamo k Francúzsku. V Piemonte sa konali vzbury a preto direktórium nariadilo v júni 1798 okupáciu Turína. Po novom boji Francúzi v januári 1799 Neapolsku zriadili Parthenopskú republiku (Parthenopenskú republiku).

Otázka: Kedy zriadili Francúzi na území Pápežského štátu Rímsku republiku ?
Odpoveď: vo februári 1798

Otázka: Kedy nariadilo Francúzske direktórium okupáciu Turína ?
Odpoveď: v júni 1798

Otázka: Kedy zriadili Francúzi Parthenopskú republiku ?
Odpoveď: v januári 1799
Veľká francúzska revolúcia

Pokračovali hospodárske ťažkosti. Na vidieku dochádzalo k vzburám už od jesene 1792. Začiatkom roka 1793 vrcholila hospodárska kríza Francúzska (najmä v Paríži). Spôsobilo ju zrušenie riadeného hospodárstva v decembri 1792 a jeho nahradenie voľným trhom. Medzi januárom a februárom klesla hodnota asignátu zo 65% svojej nominálnej hodnoty na 50%. Vypukla zásobovacia kríza, nebolo chleba. Obzvlášť nebezpečná bola vzbura vo Vendée (od 10. marca 1793), ktorej bezprostrednou príčinou bol pokus Konventu naverbovať masívne nové vojská (24.2.). Bojovali v nej ľud aj rojalisti proti revolúcii. Podporovalo ich Anglicko. Podarilo sa ju poraziť až v zime 1793.

Otázka: Kedy bola porazená vzbura vo Vendée ?
Odpoveď: v zime 1793

Otázka: Čo spôsobilo hospodársku krízu vo Francúzku ?
Odpoveď: zrušenie riadeného hospodárstva

Otázka: Kedy vrcholila hospodárska kríza vo Francúzku ?
Odpoveď: Začiatkom roka 1793
Veľká francúzska revolúcia

V takejto zúfalej situácii sa zmenili pomery v Konvente; keďže vládli girondisti a tých všetci považovali zodpovedných za chaos, ktorý vládol, prešli poslanci stredu na stranu montagnardov. Montagnardi presadili sadu „výnimočných opatrení“, girondisti boli zásadne proti.10. marca 1793 bol zriadený Revolučný tribunál, teda revolučný súdny dvor. 21. marca sa schválili Dozorné výbory na sledovanie cudzincov v každej obci, 28. marca zbavili emigrantov občianskych práv, skonfiškovali ich majetky a naveky ich vypovedali. 6. apríla založili výbor Konventu pod názvom Výbor pre verejné blaho. Bol spočiatku tvorený 9 členmi Konventu, uznášal sa tajne a mal pôvodne sledovať a urýchľovať činnosť Dočasnej výkonnej rady (pozri vyššie; Dočasnú výkonnú radu nahradil až neskôr – 20.4.1794 – ale už predtým fungoval ako faktická vláda Francúzska, pretože Dočasná výkonná rada mala slabé rozhodovacie právomoci), v „súrnych“ veciach mohol konať sám. Na jeho čele stál spočiatku Danton. Do armády boli vyslaní ľudoví zástupcovia s neobmedzenou mocou. 11. apríla bol zavedený nútený kurz asignátu, 4. mája cenové regulácie obilia a múky (zrušené v júli, lebo ich nikto nedodržiaval). Nasledovali v Konvente, v novinách a v rôznych inštitúciách intenzívne konflikty medzi girondistami a montagnardmi. Konflikty vyvrcholili 31. mája – 2. júna 1793 ľudovým pro-montagnardským povstaním v Paríži (povstanie sansculotov), ktoré zvrhlo girondistov – bolo zatknutých 29 girondistických poslancov. Ako sansculoti sa od roku 1792/1793 označujú (najmä parížski) mestskí revolucionári, radikálne ľudové vrstvy.

Otázka: Kedy bol zriadený Revolučný tribunál ?
Odpoveď: 1793
Veľká francúzska revolúcia

Hospodárske problémy neustávali, inflácia pokračovala. Z nespokojnosti ťažili tzv. zúrivci (Enragés), ľavicoví radikáli, ktorí sa odštiepili od sansculotov koncom roka 1792. Po odchode miernejších členov (Dantona a podobne) z klubu cordeliérov, tvorili teraz jadro tohto klubu. 25. júna 1793 prečítal ich vodca Jacques Roux Konventu Manifest zúrivcov, v ktorom v podstate všetkých bohatých označil za darebákov a úžerníkov. Odvetou Konventu bola 10. júla 1793 zmena zloženia Výboru pre verejné blaho (o. i. odišiel Danton). Parížske sekcie boli priaznivo naklonené programu zúrivcov a časť montagnardov, napr. Hébert a Chaumette, si tiež osvojila ich program, aby nestratili vplyv na sansculotov v sekciách.

Otázka: Kedy sa ľavicoví radikáli odštiepili od sanscultov ?
Odpoveď: koncom roka 1792

Otázka: Kedy sa zmenilo zloženie Výboru pre verejné blaho ?
Odpoveď: 10. júla 1793

Otázka: Kto bol vodca klubu cordeliérov ?
Odpoveď: Jacques Roux