lukasjanek/skquad huggingface dataset:
Dejiny Košíc

Potvrdením obľúbenosti Košíc v očiach kráľovského dvora bola častá prítomnosť kráľovského páru v regióne najmä potom, čo kráľ získal aj poľskú korunu (1370). V neďalekom Diósgyőri (dnes súčasť Miškovca) dal pre kráľovnú vystavať hradnú rezidenciu. Práve v Košiciach, dôležitom stredisku na kráľovskej ceste spájajúcej obe kráľovstvá, udelil kráľ poľskej šľachte rozsiahle práva, ktoré sú v poľskej histórii známe pod názvom Košické privilégium. V roku 1383 tu zase došlo k diplomatickému jednaniu poľskej šľachty s kráľovnou Alžbetou, kde bola jej dcéra Hedviga tzv. Košickou dohodou prijatá za poľskú kráľovnú.

Otázka: Na základe čoho bola prijatá Alžbetina dcéra za poľskú kráľovnú ?
Odpoveď: tzv. Košickou dohodou

Otázka: Kde udelil kráľ poľskej šľachte rozsiahle práva , ktoré sú v poľskej histórii známe pod názvom Košické privilégium ?
Odpoveď: v Košiciach

Otázka: Čo bolo potvrdením obľúbenosti Košíc v očiach kráľovského dvora ?
Odpoveď: častá prítomnosť kráľovského páru v regióne najmä potom, čo kráľ získal aj poľskú korunu (1370)

Otázka: V ktorom roku došlo k diplomatickému jednaniu poľskej šľachty s kráľovnou Alžbetou ?
Odpoveď: V roku 1383
Dejiny Košíc

Po požiari okolo roku 1380 bolo rozhodnuté vybudovať novú dôstojnú katedrálu hodnú politickej a ekonomickej sile Košíc. Nový Dóm svätej Alžbety podporil kráľ venovaním polovice výnosov košického tridsiatku na jeho výstavbu, ale aj sám pápež, vtedy Bonifác XI., vydaním odpustkovej buly z roku 1402 pre veriacich prispevších na Dóm. V tejto dobe sa stavala za prispenia dedičných abovských županov Peréniovcov aj iná významná vrcholnegotická košická stavba – františkánsky kostol s kláštorom pre konventuálov svätého Františka. Tento žobravý rád sa usadil v meste pomerne neskoro. Ich sakrálny objekt vznikol prestavbou staršieho kostola sv. Mikuláša pri severnej časti hradieb v roku 1405. Podľa bohatej kamenárskej výzdoby sa predpokladá, že tu pracovali majstri z dielne košického Dómu.

Otázka: Kedy bolo rozhodnuté vybudovať novú dôstojnú katedrálu v Košiciach ?
Odpoveď: Po požiari okolo roku 1380

Otázka: Kto podporil nový Dóm svätej Alžbety venovaním polovice výnosov košického tridsiatku ?
Odpoveď: kráľ venovaním polovice výnosov košického tridsiatku na jeho výstavbu, ale aj sám pápež, vtedy Bonifác XI

Otázka: Ako podporil výstavbu nového Dómu svätej Alžbety pápež Bonifác XI . ?
Odpoveď: vydaním odpustkovej buly z roku 1402 pre veriacich prispevších na Dóm.

Otázka: Aká iná významná košická stavba okrem Dómu svätej Alžbety sa stavala v tejto dobe za prispenia dedičných abovských županov Peréniovcov ?
Odpoveď: františkánsky kostol s kláštorom pre konventuálov svätého Františka

Otázka: Podľa čoho sa predpokladá , že na výstavbe kostola sv . Mikuláša pracovali majstri z dielne košického Dómu ?
Odpoveď: Podľa bohatej kamenárskej výzdoby
Dejiny Košíc

Rozsiahlou modernizáciou prešlo košické mestské opevnenie. Došlo k spevneniu fortifikácie predstupným parkánovým múrom a obkolesujúcou vodnou priekopou. K dovtedajším trom mestským bránam Hornej, Dolnej a Hnilnej pribudli dve nové, orientované na hospodárske zázemie Hornádu a jeho ramien, Mlynská a Maľovaná (pri Katovej bašte), pričom došlo k presunutiu Hornej brány o 50 metrov na sever. Na novovzniknutom mestskom pozemku bola založená zbrojnica, kde sa zbrane a delá nielen skladovali, ale aj vyrábali. Dôstojnejšie umiestnenie vedľa radnice dostal nový Kráľovský dom vybudovaný pravdepodobne medzi rokmi 1380 – 1392. Za hradbami vznikali nechránené predmestia, tzv. huštáky.

Otázka: Kde dostal dôstojnejšie umiestnenie nový Kráľovský dom vybudovaný medzi rokmi 1380 - 1392 v Košiciach ?
Odpoveď: vedľa radnice

Otázka: Aké dve brány pribudli k dovtedajším trom mestským bránam v Košiciach ?
Odpoveď: Mlynská a Maľovaná

Otázka: Kde bola založená zbrojnica v Košiciach ?
Odpoveď: Na novovzniknutom mestskom pozemku
Dejiny Košíc

Košice prvej polovice 19. storočia boli provinčným mestom, ktorých význam však začal opätovne narastať. V meste bolo stále divadlo, plavecká, jazdecká a hudobná škola, sídlili tu správne a vojenské úrady a biskupstvo. V roku 1814 vznikla prvá mestská nemocnica, ktorej strohá budova s klasicistickými prvkami bola postavená v roku 1831 na dnešnom Námestí osloboditeľov (sídlo VZP). Miestna šľachta si budovala v meste paláce v módnom klasicistickom (Čákiho-Dezőfiho palác), ale i empírovom slohu (Pongrácovsko-forgáčovský palác). Významnou osobnosťou klasicistických Košíc bol mestský architekt Jozef Bellaagh, ktorý navrhol množstvo výklenkovitých meštianskych domov s prvkami biedermeiera. Podľa sčítania ľudu z roku 1831 žilo v Košiciach 12 042 obyvateľov, ale európska epidémia cholery, šíriaca sa po dobu troch mesiacov do septembra toho istého roku, zabila v meste 1247 ľudí.

Otázka: Ako sa volal významný architekt klasicistického obdobia v Košiciach ?
Odpoveď: Jozef Bellaagh

Otázka: Koľko ľudí podľahlo cholere v roku 1831 v Košiciach ?
Odpoveď: 1247 ľudí

Otázka: Kedy vznikla prvá košická nemocnica ?
Odpoveď: V roku 1814

Otázka: V akom slohu bol postavený Pongrácovsko - forgáčovský palác v Košiciach ?
Odpoveď: empírovom slohu

Otázka: Koľko obyvateľov žilo v roku 1831 v Košiciach ?
Odpoveď: 12 042 obyvateľov
Dejiny Košíc

Kumulácia kapitálu miestnych podnikateľov sa odrazila aj pod vznik prvého peňažného ústavu v meste – Košickej sporiteľne v roku 1844. Od roku 1850 tu mala sídlo aj pobočka Obchodnej a priemyselnej komory s pôsobnosťou pre celý vtedajší košický dištrikt. Na podporu miestneho priemyslu sa v roku 1857 organizovala Prvá hornouhorská priemyselná výstava v priestoroch mestskej jazdiarne. Zúčastnil sa jej aj panovník František Jozef I. pri príležitosti svojej druhej návštevy v slobodnom kráľovskom meste Košice (prvá 1852, tretia 1877).

Otázka: Aká výstava sa organizovala v Košiciach v roku 2017 ?

Otázka: Kedy zanikla Košická sporiteľňa ?

Otázka: V ktorom roku vznikla Prešovská sporiteľňa ?

Otázka: Odkedy sídlila v Bardejove pobočka Obchodnej a priemyselnej komory ?

Otázka: Kde sa neorganizovala Prvá priemyselná výstava v Košiciach ?
Dejiny Košíc

Za vlády významného arpádovského kráľa Bela IV. v roku 1241 napadli Uhorsko Mongoli, ktorí útočili aj v okolí Košíc (Jasov). Po spustošení krajiny sa Belo IV. snažil o opätovné osídlenie vyplienenej zeme prizvanými hosťami zo saského Nemecka. Týmto hosťom boli zaručené výsady vymáhania dávok od usadlostí, výhody pri odvádzaní desiatkov a vymedzenie samosprávy. Vieme to podľa zachovanej listiny z roku 1249, kedy kráľ daroval hosťom zo Sene také privilégiá, čo dovtedy užívali len hostia  z Košíc (libertas hospitum de Kassa). Košice teda už pred rokom 1249 disponovali prvými privilégiami.

Otázka: Za vlády ktorého panovníka napadli Uhorsko Tatári ?

Otázka: Aké privilégiá dal kráľ hosťom zo Senca podľa listiny z roku 1249 ?

Otázka: O čo sa snažil Belo VII po spustošení krajiny ?

Otázka: Kedy Košice disponovali poslednými privilégiami ?

Otázka: Aké výhody zaručil Belo VII . hosťom zo saského Nemecka ?
Dejiny Košíc

Od roku 1678 začalo opäť silnieť kurucké hnutie proti Leopoldovi I., známe ako Tököliho povstanie, medzinárodne podporované dvorom francúzskeho kráľa Ľudovíta XIV. a najmä Osmanskou ríšou. Na okolí Košíc v tomto roku už kuruci obsadili Abovskú, Zemplínsku a Spišskú župu. Hoci bolo povstanie organizované zo Sedmohradska, udržiaval si jeho hlavný veliteľ, kežmarský magnát a druhý manžel ovdovnelej Heleny Zrínskej, Imrich Tököli značnú samostatnosť a v roku 1681 predložil Porte plán na utvorenie samostatného hornouhorského kniežatstva. To malo tvoriť Tökölim ovládaných sedem stolíc, ktoré za kniežat Štefana Bočkaja, Gabriela Betlena a Juraja I. Rákociho patrili Sedmohradsku. Neskôr k nim pripojil ďalších päť stolíc patriacich pod správu Spišskej komory, na území dnešného Slovenska, za čo bol už súčasníkmi označovaný ako „slovenský kráľ“. Porta predpokladala z novovzniknutého kniežatstva vytvoriť ďalšiu osmanskú správnu jednotku a po dobytí Košíc ho menovala kniežaťom Horného Uhorska.

Otázka: Proti komu nebojovalo kurucké hnutie počas takzvaného Tököliho povstania ?

Otázka: Aký plán predložil Imrich Tököli v roku 1981 ?

Otázka: Ktoré župy obsadili v roku 1678 Avari v okolí Košíc ?
Dejiny Košíc

V tom istom roku sa spustila aj časť strategickej Košicko-bohumínskej železnice v 33 kilometrovom úseku Košice – Kysak – Prešov. Mala prepravovať lacné uhorské poľnohospodárske produkty do západnej časti monarchie a umožniť kvalitné spojenie tunajšej banskej oblasti so sliezskym uhoľným revírom. S Tokajom mesto spojila železnica v roku 1873. Regionálny charakter mala Turnianska železnica smerujúca  cez Turňu nad Bodvou a Tornanádasku do Miškovca, spustená v roku 1890. Zvýšený nápor cestujúcej verejnosti pôvodná budova Potiskej železnice nezvládala, preto ju v roku 1896 doplnila nová neorenesančná železničná stanica (zbúraná v 70.rokoch 20. storočia).

Otázka: V ktorom roku bola zbúraná neorenesančná železničná stanica v Košiciach ?

Otázka: Prečo nebola nikdy postavená Košicko - bohumínska železnica ?

Otázka: V ktorom roku bolo mesto Brezno spojené   železničnou traťou s Tokajom ?

Otázka: Výstavba ktorého úseku Košicko - bohumínskej železnice sa skončila v roku 1870 ?

Otázka: V ktorom roku bola zbombardovaná Turnianska železnica ?
Dejiny Košíc

Začiatkom marca 1848 začali revolučné pohyby v Habsburskej monarchii. Najprv vypukla revolúcia v hlavnom meste Viedni 13.3.1848, následne 15. marca 1848 vypukla maďarská revolúcia v Pešti, ktorá sa rozšírila po celom Uhorsku. Aktívne sa do revolúcie zapojila aj veľká časť vrchnosti mesta Košice  a stoliční mocipáni. Keď revolúcia prerástla do občianskej vojny, vyslali Habsburgovci do Uhorska niekoľko armád. Do Horného Uhorska (zhruba územie dnešného Slovenska) vtiahol zo severu cez rakúsku Halič (dnes súčasť Poľska a Ukrajiny) cisársky generál podmaršal Franz H. von Schlick, ktorý sa pri Košiciach stretol 11. decembra s početnejším, ale zle vyzbrojeným košútovským vojskom. Po bojoch pri Budimíre a na predmostí Košíc Schlick mesto obsadil. 4. januára 1849 sa ho pokúsil opäť obsadiť košútovský minister vojny generál Lázár Meszáros v tzv. Košickej bitke pri Barci, ale nepodarilo sa mu zvíťaziť.

Otázka: Kedy vypukla maďarská revolúcia v Pešti , ktorá sa následne rozšírila do USA ?

Otázka: Kto viedol cisárske vojsko , ktoré sa stretlo s košútovským vojskom pri Košiciach 11 . decembra 2008 ?

Otázka: Kto vyhral v takzvanej Košickej bitke pri Barci 4 . januára 1949 ?

Otázka: Kedy sa odohrala Svidnícka bitka pri Barci ?
Dejiny Košíc

Po vymretí dynastie Arpádovcov v roku 1301 nastalo obdobie nestability, v ktorom sa Košice vojensky i politicky pridali na stranu kráľa Ladislava V., bojujúceho o trón s Karolom Róbertom. Mocný šľachtický rod Omodejovcov, ovládajúci rozsiahle územia Horného Uhorska, bol však prívržencom neapolského princa Karola Róberta. Košickí mešťania spolu s mešťanmi spišských miest dokonca neúspešne zaútočili na omodejovský hrad Amadevár pri mestečku Gönc v čase, keď sa tam mladý pretendent trónu nachádzal. Omodejovci si v tomto období začali budovať pre lepšiu kontrolu Košíc novú vojenskú pevnosť – Košický hrad. Hrad bol stavaný protiprávne na území vrchu Hradová, ktoré patrilo mestu.

Otázka: Kde bol stavaný Jasovský hrad ?

Otázka: Kedy nastalo obdobie nestability v Ťahanovciach ?

Otázka: Koho prívržencom bol mocný šľachtický rod Majláthovcov ?

Otázka: Čo si začali budovať Omodejovci pre lepšiu kontrolu Kavečian ?

Otázka: Na aký hrad zaútočili Prešovskí mešťania spolu s mešťanmi spišských miest ?
Dejiny Košíc

Košice sa tešili mimoriadnej priazni panovníka Ľudovíta I. Veľkého. Ich pozície značne vylepšil právne i hospodársky, čím umožnil ich premenu vo vyspelú stredoeurópsku metropolu. V roku 1347 udelil mestu Veľké privilégium, čím ho povýšil na druhé miesto v hierarchii uhorských kráľovských miest za sídelným mestom Budín. 7. mája 1369 kráľ vystavil unikátnu erbovú listinu, ktorá predstavuje prvý doložený mestský armáles v Európe. Erb Košíc je tak prvým znakom udeleným právnickej osobe, čo svedčí o kultúrnej vyspelosti Horného Uhorska v rámci stredovekej Európy.

Otázka: Čo svedčí o kultúrnej vyspelosti Dolného Uhorska v rámci strednej Európy ?

Otázka: Priazni akého panovníka sa tešili Ťahanovce ?

Otázka: Čo vylepšil panovník Ľudovít I. Veľký v Barci ?

Otázka: Kedy kráľ vystavil unikátnu erbovú listinu Čermeľa , ktorá predstavuje prvý doložený mestský armáles v Európe ?
Dejiny Košíc

Nemeckí kolonisti so sebou priniesli do krajiny i nové postupy pri výstavbe svojich miest. Špecificky pre región Východného Slovenska išlo o riešenie svetovo unikátne, kde sa najvýstavnejšia ulica v strede rozširovala do tvaru šošovky, aby vytvorila priestor pre sústredenie najdôležitejších mestských stavieb (kostol a neskôr radnica) a trhu. V prípade Košíc bolo šošovkovité námestie alebo ring – Hlavná ulica – budované kolmo na staršiu zástavbu Villy Cassy, ktorú Nemci pomenovali Hnilnou ulicou, ležiacou pred románskym kostolom sv. Michala.

Otázka: Ako pomenovali Japonci hlavnú ulicu , ležiacu pred románskym kostolom sv . Michala ?

Otázka: Čo priniesli francúzski kolonisti so sebou do Košíc ?

Otázka: Prečo sa najvýstavnejšia ulica na kraji rozširovala do tvaru šošovky ?

Otázka: Kde bolo v prípade Gelnice budované šošovkovité námestie ?
Dejiny Košíc

Sedemdesiate roky 17. storočia boli veľmi hektickým a divokým obdobím v dejinách Košíc. Po Vešeléniho sprisahaní rozpútal Leopold I. ďalšiu vlnu svojej rekatolizačnej a centralizačnej politiky, ktorá sa stretla s veľkým odporom stavov. Nahradením uhorských vojakov v pevnostiach nemeckými vznikla veľká masa nespokojných ozbrojencov – kurucov, ktorí sa sústreďovali v hraničných oblastiach s Budínskym pašalíkom a Sedmohradskom. Kurucké hnutie sa nezadržateľne rozširovalo od Debrecína a na jeho potlačenie bol vyslaný košický kapitán Paris Spankau. V roku 1672 bol však porazený v bitke pri Haniske a stiahol sa naspäť do mesta, kde musel čeliť vzbure vlastných vojakov, ktorým nebol vyplatený žold. Dvadsaťtri žoldnierov nechal dokonca popraviť. Ďalšia pohroma postihla mesto 22. augusta 1674. Na Mäsiarskej ulici vypukol požiar, ktorý v priebehu štyroch hodín zničil 250 domov. Požiar zachvátil aj sklad pušného prachu, kde bolo uskladnených 150 ton výbušnín a iného streliva. Výbuchom skladu bol zničený sklad potravín v zrušenom Dominikánskom kostole, kde bolo tisíc meríc obilia a veľké zásoby iných potravín. Napriek tejto katastrofe pokračovala výstavba univerzitného kostola i citadely, ktorá bola okolo roku 1676 síce ešte nedokončená, ale už obranyschopná.

Otázka: V ktorom roku bol porazený žilinský kapitán Paris Spankau ?

Otázka: Odkiaľ sa na Slovensko v minulosti rozširovalo amišské hnutie ?
Dejiny Košíc

Košické mestské právo sa stalo vzorom a odvolacou inštanciou pre okolitý región Horného Uhorska. Právo trhu a skladu podnietil rozvoj košického obchodu a remesiel. Už v roku 1344 dostali Košice čiastočné právo skladu na všetky tovary z Poľska a Ruska, ktoré bolo ďalej rozšírené v roku 1361. Od roku 1399 museli aj kupci od Veľkého Varadína a Sedmohradska skladať tovary v Košiciach. V priebehu 14. storočia získali košickí obchodníci colné výhody v celom Uhorsku a Sedmohradsku, pred polovicou 14. storočia aj v Poľsku a Rusku (tie isté ako mali ich krakovskí partneri), v roku 1364 sa rozšírili na české krajiny a Vratislav a v roku 1388 i na rakúske krajiny.

Otázka: V ktorom období získali košickí obchodníci colné výhody po celom svete ?

Otázka: Aké práva podnietili v minulosti úpadok košického obchodu a remesiel ?
Dejiny Košíc

V rokoch 1458 – 1490 vládol kráľ Matej Korvín. V prvých rokoch svojej vlády sa sústredil na likvidáciu bratríkov, ktorí lúpežne vyčíňali po celom Hornom Uhorsku. Uhorské vojská im uštedrili vážnu porážku pri Blatnom Potoku v roku 1458. V nasledujúcich rokoch sa v bojoch proti nim zúčastňovali aj Košičania. V roku 1460 zavítal do mesta sám kráľ Matej. Oslávil tu sviatok svätej Alžbety a zapoľoval si v mestských lesoch. Vzhľadom na výdavky mestskej pokladnice v bojoch proti bratríkom daroval kráľ mestu Zlatú Idku spolu s rozsiahlym lesným majetkom a právom razby mincí z jej zdrojov. V košickej mincovni sa v korvínovskom období razili zlaté mince – dukáty.

Otázka: Kedy vládol kráľ Ján I. Zápoľský ?

Otázka: V ktorom roku zavítal kráľ Matej Korvín do Levoče ?

Otázka: Čo robil kráľ Matej Korvín v Bardejove v roku 1460 ?
Dejiny Košíc

Žobravý rád dominikánov sa začal v Uhorsku usadzovať po roku 1220. Keďže ich misijná činnosť sa sústreďovala na väčšie mestá, neobišli ani Košice. Založili si kostol s kláštorom na okraji mesta, severne od Hnilnej ulice. Presný rok výstavby ich konventu nie je známy, ale v Guidonovom zozname dominikánskych kláštorov z roku 1303 je košický už spomínaný. Dominikáni boli známi aj zriadením vyššej školy, kde pripravovali kňazov, ale i laikov na zahraničné univerzity. Dominikánsky kostol je v súčasnosti najstarší zachovalý kostol v Košiciach. Dominikáni tu pôsobia s prestávkami rokov 1556 – 1699 a 1950 – 1990 dodnes.

Otázka: Kedy sa začal usadzovať v USA žobravý rád dominikánov ?

Otázka: Na ktorom mieste v Košiciach si založil žobravý rád cisterciánov svoj kostol s kláštorom ?
Dejiny Košíc

Žofia Bátoriová, katolícka manželka sedmohradského kniežaťa Juraja II. Rákociho, sa finančne angažovala aj pri stavbe nového jezuitského kostola sv.Trojice (známy ako Jezuitský, Univerzitný alebo Premonštrátny kostol). Bol budovaný na Hlavnej ulici v ranobarokovom štýle ako súčasť univerzitného komplexu na mieste nevyhovujúceho starého Kráľovského domu v rokoch 1671 – 1681. V období rokov 1670 a 1672 sa do katolíckych rúk navrátili aj hlavný mestský chrám Dóm svätej Alžbety, ktorý bol od šírenia reformácie v meste (1556) v protestanstkom užívaní, a Kaplnka svätého Michala, ktorá od bočkajových čias slúžila pre slovenských veriacich (Windische Kirche). Dóm sv.Alžbety sa stal katedrálnym chrámom exilovej jágerskej kapituly, pričom dovtedajší kostol v jej užívaní, Františkánsky kostol, sa plne vrátil pôvodným vlastníkom františkánom. V súlade s uhorskými náboženskými výsadami bola však kalvínom umožnená výstavba úplne nového kalvínskeho kostola na Mäsiarskej ulici v rokoch 1652 – 1655.

Otázka: Kto sa finančne angažoval pri stavbe jezuitského kostola Najsvätejšieho Spasiteľa ?

Otázka: V akom štýle bol vybudovaný Kostol nanebovzatia Panny Márie v Košiciach ?

Otázka: Kde v Košiciach sa nachádza Kostol sv . Bartolomeja ?

Otázka: Kedy prebiehala výstavba prvého evanjelického kostola v Košiciach ?

Otázka: Kedy prebiehala výstavba jezuitského kostola sv . Františka Xaverského ?
Dejiny Košíc

Košice prvej polovice 19. storočia boli provinčným mestom, ktorých význam však začal opätovne narastať. V meste bolo stále divadlo, plavecká, jazdecká a hudobná škola, sídlili tu správne a vojenské úrady a biskupstvo. V roku 1814 vznikla prvá mestská nemocnica, ktorej strohá budova s klasicistickými prvkami bola postavená v roku 1831 na dnešnom Námestí osloboditeľov (sídlo VZP). Miestna šľachta si budovala v meste paláce v módnom klasicistickom (Čákiho-Dezőfiho palác), ale i empírovom slohu (Pongrácovsko-forgáčovský palác). Významnou osobnosťou klasicistických Košíc bol mestský architekt Jozef Bellaagh, ktorý navrhol množstvo výklenkovitých meštianskych domov s prvkami biedermeiera. Podľa sčítania ľudu z roku 1831 žilo v Košiciach 12 042 obyvateľov, ale európska epidémia cholery, šíriaca sa po dobu troch mesiacov do septembra toho istého roku, zabila v meste 1247 ľudí.

Otázka: Ako sa volal významný architekt barokového obdobia v Košiciach ?

Otázka: Koľko ľudí podľahlo cholere v Košiciach v roku 2001 ?

Otázka: Kedy zanikla prvá košická nemocnica ?

Otázka: V akom slohu bol postavený Pongrácovsko - forgáčovský palác v Snine ?

Otázka: Koľko obyvateľov zomrelo v roku 1831 v Košiciach ?
Dejiny Košíc

Držbu Košíc v cisárskych rukách v tomto období využili slovenskí obrodenci. 24. februára sa na rímskokatolíckej fare stretol Ľudovít Štúr a Jonáš Záborský, aby rokovali o národnom programe Slovákov.  1. marca 1849 oddiel 800 slovenských dobrovoľníkov, bojujúcich za slobodu a práva slovenského národa, pochodoval cez mesto. V Košiciach krátko pôsobili aj Ľudovít Štúr a Jozef Miloslav Hurban, aby tu verbovali ďalších dobrovoľníkov. Mestom často prechádzali vojská raz jednej (cisárskej) raz druhej (košútovskej) strany. Koncom apríla 1849 mesto obsadilo košútovské vojsko a Košice sa tak stali súčasťou Maďarskej republiky, ktorá bola vyhlásená 14. apríla v Debrecíne Ľudovítom Košútom. Detronizácia Habsburgovcov v Uhorsku mala rýchlu odozvu. Mladý cisár František Jozef I., ktorý nastúpil na trón len v decembri 1848, požiadal o pomoc ruského cára Mikuláša I. Hlavný prúd ruskej armády s vyše 200 000 vojakmi 24. júna tiahol bez boja cez Košice smerom do uhorského vnútrozemia. V Košiciach sa ubytoval veľkoknieža Konštantín a knieža Paskevič. Správu v meste prevzali cisárski komisári.

Otázka: V ktorom roku sa stal Svidník súčasťou Maďarskej republiky vyhlásenej Ľudovítom Košútom ?

Otázka: Ktorí slovenskí obrodenci rokovali v Košiciach 24 . februára 2004 ?

Otázka: O čom nerokovali Ľudovít Štúr a Jonáš Záborský 24 . februára 1849 v Košiciach ?

Otázka: Kedy pochodovalo Košicami 8 miliónov slovenských dobrovoľníkov bojujúcich za práva a slobodu slovenského národa ?

Otázka: Ktorá armáda pochodovala cez obec Gaboltov 20 . júna 1849 ?
Dejiny Košíc

Nemci tak zakladajú nové kolonizačné mesto so šošovkovitým námestím (Hlavná ulica) a uličnou sieťou dnešného historického jadra. Výrazne taktiež prispeli k multinárodnostnému charakteru mesta, v ktorom sa miesili so slovenským a maďarským starousadlíckym obyvateľstvom. Keďže ich rady sa rozširovali, žiadali od kráľa ďalšie pozemky, čo im bolo potvrdené darovacou listinou Štefana V. z roku 1261. V nej kráľ udeľuje hosťom z Košíc Samphlebenovi a Oblovi pozemky Horných Košíc, teritórium pod vrchom Hradová, medzi potokom Čermeľ a riekou Hornád. Zásadný význam listiny bol v tom, že sa Košičania oslobodzovali od vojenskej služby, boli vyňatí z právomoci Abaujvárskeho komitátu a mohli si voliť vlastného sudcu.

Otázka: Aký bol zásadný význam darovacej listiny kráľa Daniela V. z roku 1261 ?
Dejiny Košíc

Po požiari okolo roku 1380 bolo rozhodnuté vybudovať novú dôstojnú katedrálu hodnú politickej a ekonomickej sile Košíc. Nový Dóm svätej Alžbety podporil kráľ venovaním polovice výnosov košického tridsiatku na jeho výstavbu, ale aj sám pápež, vtedy Bonifác XI., vydaním odpustkovej buly z roku 1402 pre veriacich prispevších na Dóm. V tejto dobe sa stavala za prispenia dedičných abovských županov Peréniovcov aj iná významná vrcholnegotická košická stavba – františkánsky kostol s kláštorom pre konventuálov svätého Františka. Tento žobravý rád sa usadil v meste pomerne neskoro. Ich sakrálny objekt vznikol prestavbou staršieho kostola sv. Mikuláša pri severnej časti hradieb v roku 1405. Podľa bohatej kamenárskej výzdoby sa predpokladá, že tu pracovali majstri z dielne košického Dómu.

Otázka: Kedy bolo rozhodnuté vybudovať   vo Svidníku novú dôstojnú katedrálu ?

Otázka: Kto podporil nový Dóm svätej Alžbety venovaním polovice výnosov prešovského tridsiatku ?

Otázka: Ako podporil výstavbu nového Dómu svätej Alžbety v Košiciach pápež Ján Pavol II . ?

Otázka: Aká iná významná žilinská stavba okrem Dómu svätej Alžbety sa stavala v tejto dobe za prispenia dedičných abovských županov Peréniovcov ?

Otázka: Podľa čoho sa predpokladá , že na prestavbe kostola sv . Mikuláša nepracovali majstri z dielne košického Dómu ?
Dejiny Košíc

V roku 1307, keď snem uhorskej šľachty prijal za panovníka Karola Róberta, podarilo sa palatínovi Omodejovi Abovi získať košických mešťanov na stranu Karola, za čo mu ich on daroval do držby. Po potlačovaní mestských výsad Košičania v roku 1311 nenávideného oligarchu palatína Omodeja Abu zabili. Košičania, ktorí v tej dobe ešte netvorili privilegovaný stav, neboli kráľom potrestaní, hoci zabili prvého úradnika kráľovstva. Skrývala sa za tým premyslená politika podporovaná pápežským legátom Gentilisom, ktorá počítala s vytvorením pevného kráľovstva bez šľachtických domén. Do Košíc boli povolaní vyšetrovatelia, ostrihomský arcibiskup Tomáš, jágerský biskup Martin a vesprímsky biskup Štefan, ktorí prípad uzatvorili s tým, že Omodejovci sa musia vzdať Abova a Zemplína a nesmú sa pokúšať o opätovné dobytie mesta a narúšanie jeho práv a obchodu. V meste bolo zadržaných 47 omodejovských rukojemníkov pre udržateľnosť uznesenia.

Otázka: Kedy zabili Bardejovčania nenávideného oligarchu palatína Omodeja Abu ?

Otázka: Kto bol pozvaný do Košíc , aby vyšetril prípad znásilnenia palatína Omodeja Abu ?
Lamna ditropis

Živí sa kostnatými rybami, ako sú napr. lososi, makrely, slede či treskami a tiež menšími druhmi žralokov a hlavonožcami. Priživuje sa tiež na rybárskych úlovkoch, čím sa občas tiež stáva korisťou. Pre svoju veľkosť je pre človeka potenciálne nebezpečný. Databáza ISAF Floridského múzea neeviduje žiadny útok tohto žraloka na človeka. To však môže byť jednak podobnosťou so žralokom modrým, ktorému sú tiež možno paradoxne pripísané aj útoky tohto druhu žraloka, a tiež rozšírením v severnej oblasti oceánu, kde sa s ľudmi často nestretáva.

Otázka: Akého múzea je databáza ISAF ?
Odpoveď: Floridského múzea

Otázka: Kvôli čomu je Lamna ditropis pre človeka potenciálne nebezpečný ?
Odpoveď: Pre svoju veľkosť

Otázka: Akými rybami sa živí Lamna ditropis ?
Odpoveď: kostnatými

Otázka: Na čom sa tiež priživuje Lamna ditropis ?
Odpoveď: na rybárskych úlovkoch

Otázka: Aká databáza neeviduje žiadny útok Lamna ditropisa na človeka ?
Odpoveď: Databáza ISAF

Otázka: Databáza akého múzea neeviduje žiadny útok na človeka druhom Lamna ditropis ?
Odpoveď: Floridského múzea

Otázka: Čím sa živí Lamna ditropis ?
Odpoveď: kostnatými rybami, ako sú napr. lososi, makrely, slede či treskami a tiež menšími druhmi žralokov a hlavonožcami

Otázka: Kvôli čomu je Lamna ditropis pre človeka nebezpečný ?
Odpoveď: Pre svoju veľkosť

Otázka: Ktorá databáza neeviduje žiadny útok Lamna ditropisa na človeka ?
Odpoveď: Databáza ISAF

Otázka: Kde sa Lamna ditropis s ľuďmi často nestretáva ?
Odpoveď: v severnej oblasti oceánu
Železničná trať Liberec – Česká Lípa

Úsek z Českej Lípy do Lovosíc (dnes Trať 087) bol uvedený do prevádzky v roku 1898 V roku 1900 bola dokončená zostávajúca časť trasy z Mimone do Liberca. V Mimoni bola vedená trať inakade, pre liberecké pokračovanie nebola využitá stará Mimoňská stanica, ale vybudovaná nová, dodnes slúžiaca svojmu účelu. Roku 1923 bola celá trať zoštátnená. V roku 1932 bola zastavená doprava na odbočke do Mimone starej stanice. Dňa 28. mája 1989 bola dokončená preložka trate od Českej Lípy k Vlčiemu Dolu dlhá 6 km, pôvodná trasa bola z časti využitá ako cyklotrasa Vlčí Důl.

Otázka: Čo je trať 087 ?
Odpoveď: Úsek z Českej Lípy do Lovosíc (dnes Trať 087)

Otázka: V ktorom roku bola celá železničná trať Liberec - Česká Lípa zoštátnená ?
Odpoveď: 1923
Hérakleitos z Efezu

Učenie Herakleita je spolu s učením milétskej školy a učením pytagorejcov prameňom klasickej gréckej filozofie.
Svet nikto nestvoril, ale bol, je i bude večne žijúcim ohňom, uhasínajúcim podľa miery i rozhorievajúcim sa podľa miery. Oheň je kozmogonickým princípom a čímsi, čo heterogénne spočíva vo veciach, čosi v nich imanentné, čosi, čo je samo osebe vždy totožné, hoci sa neustále premieňa na všetko. Oheň je tu substrátom možností, ktorý - z obsahovej stránky ustavične totožný - stále nadobúda rozličné nové formy, vďaka nemu sú veci rovnorodé, sú tej istej povahy, patria do tej istej skutočnosti. Oheň nemá nikdy absolútny začiatok ani absolútny koniec, ale je len večne sa uskutočňujúcou zmenou.

Otázka: Učenie ktorých filozofov patrí k prameňom klasickej gréckej filozofie ?
Odpoveď: Učenie Herakleita je spolu s učením milétskej školy a učením pytagorejcov prameňom klasickej gréckej filozofie
Elysium Mons


Elysium Mons je štítová sopka na povrchu Marsu na severnej pologuli planéty v druhej najväčšej oblasti Marsu - Elysium Planitia. Sopka vystupuje 12,5 kilometra nad okolité lávové pláne a 16 km nad nulovú hladinu Marsu s celkovou veľkosťou základne 420 × 500 × 700 km. Na vrchole sopky sa nachádza kaldera, ktorá má priemer 14 km. Predpokladá sa, že sopka vznikla podobne ako ďalšie telesá v oblasti Tharsis. Na svahoch sú viditeľné prejavy výlevného vulkanizmu, ako láva stekala po úbočí sopky. Svahy sopky sa skláňajú pod vyšším uhlom ako je obvyklé pre štítové sopky na Marse dosahujúcom 10°, čo vypovedá o rozdielnom chemickom zložení magmy, ktorá zo sopky unikala. Na severozápadnej strane boli pozorované lávové kanály.

Otázka: Čo je Elysium Mons ?
Odpoveď: Elysium Mons je štítová sopka na povrchu Marsu na severnej pologuli planéty v druhej najväčšej oblasti Marsu - Elysium Planitia.

Otázka: Kde sopka Elysium Mons vystupuje ?
Odpoveď: Sopka vystupuje 12,5 kilometra nad okolité lávové pláne a 16 km nad nulovú hladinu Marsu s celkovou veľkosťou základne 420 × 500 × 700 km.

Otázka: Čo sa nachádza na vrchole sopky Elysium Mons ?
Odpoveď: Na vrchole sopky sa nachádza kaldera, ktorá má priemer 14 km.

Otázka: Ako sa predpokladá , že vznikla sopka Elysium Mons ?
Odpoveď: Predpokladá sa, že sopka vznikla podobne ako ďalšie telesá v oblasti Tharsis.

Otázka: Aké prejavy sú viditeľné na svahoch sopky Elysium Mons ?
Odpoveď: Na svahoch sú viditeľné prejavy výlevného vulkanizmu, ako láva stekala po úbočí sopky.
Absint

Popularita absintu stúpla počas francúzskych koloniálnych vojen v Severnej Afrike, ktoré sa začali v roku 1830 a svoj vrchol dosiahli v rokoch 1844-1847. Francúzski vojaci dostávali dávku absintu ako prevenciu proti malárii, dyzentérii a iným chorobám a tiež na dezinfekciu pitnej vody. Ukázalo sa, že absint je natoľko účinný, že sa stal súčasťou francúzskeho armádneho života od Madagaskaru až po Indočínu. Móda piť absint sa tiež rozšírila medzi francúzskymi kolonistami a emigrantmi v Alžírsku. V tom čase sa vo vojskách Severnej Afriky začali objavovať prípady paranoidnej schizofrénie, nazývanej »le cafard«.

Otázka: V ktorom roku sa začali francúzske koloniálne vojny v Severnej Afrike ?
Odpoveď: v roku 1830

Otázka: V ktorých rokoch dosiahli francúzske koloniálne vojny v Severnej Afrike svoj vrchol ?
Odpoveď: v rokoch 1844-1847
Absint


V roku 1792 si doktor Pierre Ordinaire zapísal recept absintu a tak sa stal priekopníkom vlastností palinového nápoja. Absint bol považovaný za univerzálny liečivý prostriedok, preto v tých časoch dostal pomenovanie »La Fee Verte« alebo »Zelená víla«. Toto pomenovanie sa udržalo až dodnes. Absint sa používal ako liek proti slabému apetítu a na zažívacie problémy. Pridával sa do vína, aby mal opojnejšie účinky. V minulosti sa pomenovanie »Zelená víla« spájalo s čarami, mytológiou a s omamnou silou žien. Toto všetko len pridalo na známosti koncentrátu vyrábaného Ordinairom a zvyšovalo popularitu absintu.

Otázka: V ktorom roku si doktor Pierre Ordinaire zapísal recept ansintu a tak sa stal priekopníkom vlastností palinového nápoja ?
Odpoveď: V roku 1792

Otázka: Kto sa stal v roku 1792 priekopníkom vlastností palinového nápoja - absintu ?
Odpoveď: doktor Pierre Ordinaire
Absint

Do pohárika sa vleje obvykle 4 cl absintu. Cez hrany pohára sa položí špeciálne perforovaná absintová lyžica, na ktorej je kocka cukru. Veľmi pomalým kvapkaním ľadovej vody na kocku sa začne absint riediť. Riedením sa po chvíľke začne od dna pohárika vytvárať zákal, takzvaný louche (čítaj lúš) efekt. Príčinou jeho vzniku sú silice anízu a feniklu, ktoré sú rozpustné v alkohole, ale nerozpustné vo vode. Ich zrážanie pripomína tanec a je na pohľad veľmi efektný. Mliečny zákal pomaly postupuje ku hladine a po správnom nariedení zmení pôvodnú farbu absintu na mliečne bielu. Väčšinou sa používa tri až päť dielov vody na jeden diel absintu takže v kombinácii 4 cl absintu sa získava takmer 2 dl nápoja.

Otázka: Aké množstvo absintu sa obvykle servíruje do pohárika ?
Odpoveď: 4 cl
Absint

Absint je silný alkoholický nápoj, ktorý zvyčajne obsahuje 50 % – 70 % alkoholu. Jeho horkú chuť spôsobuje absintín.
Môže byť priezračný (blanche z fr. – číry), alebo zelený (verte z fr. – zelený). Tradičná zelená farba je spôsobená chlorofylom rastlín z druhej macerácie (palina rímska, puškvorec, mäta pieporná, medovka lekárska, sladké drievko a iné). Aj preto sa plní do fliaš z tmavozeleného skla; chlorofyl totiž vplyvom slnečného žiarenia reaguje a nápoj mení svoje sfarbenie na olivovo zelené až hnedé tzv. „dead leaf“.

Otázka: Čo spôsobuje horkú chuť absintu ?
Odpoveď: absintín

Otázka: Čím je spôsobená zelená farba absintu ?
Odpoveď: chlorofylom rastlín z druhej macerácie (palina rímska, puškvorec, mäta pieporná, medovka lekárska, sladké drievko a iné)
Absint

Slovo absint môže ľudovo znamenať aj palina alebo palina pravá, pozri palina a palina pravá.

Absint (z francúzskeho absinthe podľa latinského názvu paliny pravej Artemisia absinthium) je horký bylinný destilát, vyrábaný maceráciou byliniek, následnou destiláciou a konečnou druhou maceráciou byliniek – farbenie. Základ absintu tvorí trojica byliniek aníz, fenikel a palina pravá (takzvaná svätá trojica) a koriander, ktoré dopĺňajú ďalšie byliny pre dosiahnutie čo najkomplexnejšej, plnej chuti nápoja.

Otázka: Čo je Absint ?
Odpoveď: horký bylinný destilát, vyrábaný maceráciou byliniek, následnou destiláciou a konečnou druhou maceráciou byliniek

Otázka: Ktoré byliny tvoria základ absintu ?
Odpoveď: aníz, fenikel a palina pravá (takzvaná svätá trojica) a koriander, ktoré dopĺňajú ďalšie byliny pre dosiahnutie čo najkomplexnejšej, plnej chuti nápoja.

Otázka: Aký je latinský názov paliny pravej ?
Odpoveď: Artemisia absinthium
Ivan Jefimovič Petrov

Po úniku zo Sevastopoľa sa Petrov podieľal na obranných bojoch na severnom Kaukaze. Keďže mal ako jeden z mála sovietskych dôstojníkov predvojnové skúsnosti s vedením horským jednotkám v Strednej Ázii, bol poverený organizáciou horských jednotiek pre zastavenie nemeckého postupu Kaukazom. Velil 44. armáde, neskôr severokaukazskému frontu. Vojská tohto frontu sa účastnili na novorossijsko-tamanskej operácii, podieľali sa na oslobodzovaní Tamanského polostrova, miest Majkop, Krasnodar a Novorossijsk. 9. októbra 1943 bol povýšený na armádneho generála. Vo februári 1944 Petrov neuspel pri vylodení na polostrove Kerč. V dôsledku neúspechu kerčsko-eľtigenskej operácie bolo Petrovovi odňaté velenie Prímorskej armády, bol prevelený do zálohy generálneho štábu a degradovaný do hodnosti generálplukovníka.

Otázka: Na čom sa nepodieľal vojenský veliteľ Ivan Jefimovič Petrov po úniku zo Sevastopoľa ?

Otázka: Ktorej časti ruskej armády nikdy nevelil generál Ivan Jefimovič Petrov ?

Otázka: Na čom sa podieľali vojská severokaukazského frontu ?
Odpoveď: Vojská tohto frontu sa účastnili na novorossijsko-tamanskej operácii, podieľali sa na oslobodzovaní Tamanského polostrova, miest Majkop, Krasnodar a Novorossijsk.

Otázka: Na čom sa Ivan Jefimovič Petrov podieľal po úniku zo Sevastopoľa ?
Odpoveď: na obranných bojoch na severnom Kaukaze

Otázka: Čo mal Ivan Jefimovič Petrov ako jeden z mála sovietskych dôstojníkov ?
Odpoveď: predvojnové skúsnosti s vedením horským jednotkám v Strednej Ázii

Otázka: Čím bol poverený Ivan Jefimovič Petrov na základe jeho skúseností ?
Odpoveď: bol poverený organizáciou horských jednotiek pre zastavenie nemeckého postupu Kaukazom.

Otázka: Komu velil Ivan Jefimovič Petrov ?
Odpoveď: Velil 44. armáde, neskôr severokaukazskému frontu.
Ivan Jefimovič Petrov

Nemcom sa nakoniec za prispenia silnej leteckej a delostreleckej podpory podarilo obranu mesta postupne premôcť a za ťažkých strát na oboch stranách ho obsadiť. Petrov bol na základe Stalinovho rozkazu spolu so svojim štábom na poslednú chvíľu evakuovaný ponorkou Šč-209. Pred odchodom z mesta sa chcel údajne zastreliť, čomu však zabránil jeden z jeho podriadených, komisár Čuchnov. Odchod dôstojníkov z mesta sledovalo veľké množstvo miestnych obyvateľov, námorníkov a vojakov v prístave. Niektorí dokonca odmietli odísť. Odchádzajúci si museli vypočuť spŕšku nadávok. Jeden z dôstojníkov kráčajúcich pred Petrovom bol dokonca zasiahnutý paľbou zo samopalu. V bojoch na Kryme, obzvlášť v okolí Sevastopoľa, Sovieti trištvrte roka viazali silné nemecké sily, ktoré počas tohto obdobia nemohli byť nasadené na iných úsekoch frontu.

Otázka: Čo chcel údajne Ivan Jefimovič Petrov spraviť pred odchodom z mesta ?
Odpoveď: Pred odchodom z mesta sa chcel údajne zastreliť, čomu však zabránil jeden z jeho podriadených, komisár Čuchnov.

Otázka: Čím bol Ivan Jefimovič Petrov evakuovaný ?
Odpoveď: ponorkou Šč-209.

Otázka: Čo sa nakoniec podarilo Nemcom za prispenia silnej leteckej a delostreleckej podpory ?
Odpoveď: Nemcom sa nakoniec za prispenia silnej leteckej a delostreleckej podpory podarilo obranu mesta postupne premôcť a za ťažkých strát na oboch stranách ho obsadiť.

Otázka: Na základe koho rozkazu bol evakuovaný Petrov ?
Odpoveď: na základe Stalinovho rozkazu spolu so svojim štábom
Ivan Jefimovič Petrov

20. augusta 1941 bol poverený vedením 25. čapajevskej streleckej divízie, s ktorou sa podieľal na obrane Odesy. 5. októbra 1941 bol poverený vedením Prímorskej armády, pričom bolo jeho úlohou evakuovať vojská z Odesy na Krym, kde sa v tom období začala rapídne zhoršovať situácia. Evakuácia Odesy bola pomerne úspešná, aj keď vojská museli na bojisku zanechať väčšinu ťažkých zbraní. Jednotky stiahnuté na Krym, okamžite zasiahli do bojov a pomohli odraziť prvý nápor na Sevastopoľ. Následne sa podieľal na organizácii obrany silne opevneného Sevastopoľa počas 250 dní trvajúceho obliehania nemeckými a rumunskými vojskami pod vedením Ericha von Mansteina. Išlo o neľahkú úlohu, pretože sovietske vojská neboli schopné po skončení zimy efektívne zásobovať svoje jednotky. Uvedomujúc si túto ťažkú situáciu na vojenskej porade v máji 1942 vysvetlil svojim podriadeným, že od ich jednotiek sa bude vyžadovať maximálne bojové úsilie, pretože zo Sevastopoľa už nie je možné ustúpiť. Petrov bol generálom, ktorý sa s obľubou pohyboval v prvej línií a zaujímal sa o svojich podriadených, na ktorých morálke mu veľmi záležalo. V priebehu bojov o Sevastopoľ úzko spolupracoval so svojim náčelníkom štábu N. I. Krylovom.

Otázka: Čím bol poverený Ivan Jefimovič Petrov 5 . októbra 1941 ?
Odpoveď: 5. októbra 1941 bol poverený vedením Prímorskej armády

Otázka: Čím bol poverený Ivan Jefimovič Petrov 20 . augusta 1941 ?
Odpoveď: 20. augusta 1941 bol poverený vedením 25. čapajevskej streleckej divízie

Otázka: Na čom sa podieľal Petrov s 25 . čapajevskov streleckov divíziou ?
Odpoveď: 25. čapajevskej streleckej divízie, s ktorou sa podieľal na obrane Odesy.

Otázka: Čo bolo Petrovovou úlohou počas velenia Prímorskej armáde ?
Odpoveď: pričom bolo jeho úlohou evakuovať vojská z Odesy na Krym, kde sa v tom období začala rapídne zhoršovať situácia.

Otázka: Ako prebehla evakuácia Odesy ?
Odpoveď: Odesy bola pomerne úspešná, aj keď vojská museli na bojisku zanechať väčšinu ťažkých zbraní
Kreativita

E. Ullrich (1987) vyjadril kreativitu ako: schopnosť poznávať predmety v nových vzťahoch a originálnym spôsobom (originalita, nová kombinácia), zmysluplne ich používať neobvyklým spôsobom (flexibilita), vidieť nové problémy tam, kde zdanlivo nie sú (senzitivita), odchyľovať sa od navyknutých schém myslenia a nepojímať nič ako pevné (premennosť) a vyvíjať z noriem vyplývajúce idey aj proti odporu prostredia (nonkonformizmus), ak sa to oplatí, nachádzať niečo nového, čo predstavuje obohatenie kultúry a spoločnosti.

Otázka: Kde kreativita vidí nové problémy ?
Odpoveď: kde zdanlivo nie sú

Otázka: Kedy E.Ullrich vyjadril kreativitu ako schopnosť poznávať predmety v nových vzťahoch a originálnym spôsobom ?
Odpoveď: 1987

Otázka: Kto vyjadril kreativitu ako schopnosť poznávať predmety v nových vzťahoch ?
Odpoveď: E. Ullrich
Kreativita

Najdlhšiu už prekonanú tradíciu malo užšie chápanie tvorivosti ako elitnej aktivity talentovaných vyvolencov osudu zaoberajúcich sa umením, vedou a vynachádzaním. Dnes je už známe, že každý jedinec je prirodzeným spôsobom tvorivý. Tvorivosť nie je vopred daná vlastnosť len niektorých ľudí, ale každý človek má istý stupeň tvorivosti a tvorivosť sa dá do značnej miery rozvíjať. Teraz je taktiež zrejmé, že pole tvorivosti je oveľa širšie a vyskytuje sa v každej ľudskej aktivite (organizačnej, poznávacej, produkčnej, umeleckej, výchovnej, zdravotníckej, pri poskytovaní služieb, poriadkovej, športovej,...).

Otázka: Kde všade sa vyskytuje tvorivosť ?
Odpoveď: v každej ľudskej aktivite (organizačnej, poznávacej, produkčnej, umeleckej, výchovnej, zdravotníckej, pri poskytovaní služieb, poriadkovej, športovej,...)

Otázka: Aký je prirodzene každý jedinec ?
Odpoveď: tvorivý

Otázka: Kde všade sa dá nájsť kreativita ?
Odpoveď: v každej ľudskej aktivite
Bjørnstjerne Bjørnson

Narodil sa v rodine pastora na fare Bjørgan v dedine Kvikne, ktorá v roku 1966 zanikla. Študoval na univerzite v Kristianii (dnes Oslo). Po štúdiách začal pracovať ako novinár. Venoval sa najmä divadelnej a literárnej kritike. V rokoch 1857 – 1859 pracoval v divadle Den Nationale Scene v Bergene. V nasledujúcich rokoch (1860 – 1863) cestoval po Európe. Roku 1865 sa stal riaditeľom divadla v Kristianii, kde pôsobil do roku 1867. Od roku 1873 žil v Nemecku, Taliansku, roku 1880 odišiel do USA. Roku 1882 sa usadil v Aulestade.

Otázka: Akej práci sa po štúdiu nevenoval Bjørnstjerne Bjørnson ?

Otázka: V ktorých rokoch cestoval Bjørnstjerne Bjørnson   po Etiópii ?

Otázka: V ktorom roku odišiel Bjørnstjerne Bjørnson na Slovensko ?

Otázka: Kde nikdy neštudoval prozaik Bjørnstjerne Bjørnson ?

Otázka: Kde sa narodil Benjamin Franklin ?
Bjørnstjerne Bjørnson

Na mierovom kongrese vo Viedni Bjørnson (v roku 1907?) uviedol: Nedávno sme videli v uhorskom sneme, keď slovenských reprezentantov týrali a vyhadzovali, ako vystúpil gróf Apponyi, aby vyhlásil, čo sa ešte má urobiť pre ďalší útlak tohto národa. Bol schválený školský zákon, aký nikdy predtým nebol známy, pretože jeho najdôležitejšie ustanovenia sú z gumy! Dajú sa naťahovať tak, až sa v nich zadusia všetky národnosti. Zbaviť deti materčiny je predsa to isté ako odtrhnúť hladné dieťa od matkiných pŕs. A práve toto rozkazuje v tomto zákone gróf Apponyi so vztýčenou hlavou...

Otázka: Z čoho boli podľa Bjørnstjerne Bjørnsona najdôležitejšie ustanovenia ?
Odpoveď: z gumy

Otázka: Čo uviedol na mierovom kongrese vo Viedni Bjørnstjerne Bjørnson ?
Odpoveď: Nedávno sme videli v uhorskom sneme, keď slovenských reprezentantov týrali a vyhadzovali, ako vystúpil gróf Apponyi, aby vyhlásil, čo sa ešte má urobiť pre ďalší útlak tohto národa. Bol schválený školský zákon, aký nikdy predtým nebol známy, pretože jeho najdôležitejšie ustanovenia sú z gumy! Dajú sa naťahovať tak, až sa v nich zadusia všetky národnosti. Zbaviť deti materčiny je predsa to isté ako odtrhnúť hladné dieťa od matkiných pŕs. A práve toto rozkazuje v tomto zákone gróf Apponyi so vztýčenou hlavou...
Bjørnstjerne Bjørnson

Zvlášť konkrétne a ostro svoju kritiku (od roku 1907, t.j. od vydania Apponyiho zákonov a od černovskej tragédie) zameral na uhorského ministra kultu a školstva, grófa Alberta Apponyiho. Pozornosť vzbudil v tejto súvislosti aj jeho list predsedníctvu pripravovaného mierového kongresu v Mníchove. Bjørnson (ako člen čestného predsedníctva protivojnového zhromaždenia) v ňom uviedol, že považuje účasť Apponyiho na tomto kongrese za nezlučiteľnú s jeho humanistickým poslaním, pretože ľudia ako Apponyi, ktorí sa vydávajú za „apoštolov mieru“ sú doma utláčateľmi národov (tento list bol uverejnený v Neue Freie Presse 17. septembra 1907 na str. 2).

Otázka: Čo prezentoval Bjørnstjerne Bjørnson na kongrese v Mníchove ?
Odpoveď: Bjørnson (ako člen čestného predsedníctva protivojnového zhromaždenia) v ňom uviedol, že považuje účasť Apponyiho na tomto kongrese za nezlučiteľnú s jeho humanistickým poslaním, pretože ľudia ako Apponyi, ktorí sa vydávajú za „apoštolov mieru“ sú doma utláčateľmi národov

Otázka: Na koho zameral Bjørnstjerne Bjørnson väčšinu svojej kritiky ?
Odpoveď: Zvlášť konkrétne a ostro svoju kritiku (od roku 1907, t.j. od vydania Apponyiho zákonov a od černovskej tragédie) zameral na uhorského ministra kultu a školstva, grófa Alberta Apponyiho.

Otázka: Na koho zameral Bjørnstjerne Bjørnson najväčšiu kritiku ?
Odpoveď: grófa Alberta Apponyiho

Otázka: V ktorom roku bol vydaný Apponyiho zákon ?
Odpoveď: 1907
Bjørnstjerne Bjørnson

Narodil sa v rodine pastora na fare Bjørgan v dedine Kvikne, ktorá v roku 1966 zanikla. Študoval na univerzite v Kristianii (dnes Oslo). Po štúdiách začal pracovať ako novinár. Venoval sa najmä divadelnej a literárnej kritike. V rokoch 1857 – 1859 pracoval v divadle Den Nationale Scene v Bergene. V nasledujúcich rokoch (1860 – 1863) cestoval po Európe. Roku 1865 sa stal riaditeľom divadla v Kristianii, kde pôsobil do roku 1867. Od roku 1873 žil v Nemecku, Taliansku, roku 1880 odišiel do USA. Roku 1882 sa usadil v Aulestade.

Otázka: Akej práci sa po štúdiu venoval Bjørnstjerne Bjørnson ?
Odpoveď: Po štúdiách začal pracovať ako novinár. Venoval sa najmä divadelnej a literárnej kritike.

Otázka: Cestoval niekedy Bjørnstjerne Bjørnson   po Európe ?
Odpoveď: V nasledujúcich rokoch (1860 – 1863) cestoval po Európe.

Otázka: V ktorom roku odišiel Bjørnstjerne Bjørnson do USA ?
Odpoveď: roku 1880 odišiel do USA

Otázka: Kde študoval Bjørnstjerne Bjørnson ?
Odpoveď: Študoval na univerzite v Kristianii (dnes Oslo).

Otázka: Kde sa narodil Bjørnstjerne Bjørnson ?
Odpoveď: Narodil sa v rodine pastora na fare Bjørgan v dedine Kvikne, ktorá v roku 1966 zanikla.
Bjørnstjerne Bjørnson

O slovenskej otázke sa Bjørnson dozvedel až vo veku 75 rokov, zvyšok života zasvätil do značnej miery tejto otázke. Záujem o slovenskú problematiku v ňom vzbudil list troch českých slovakofilov – spisovateľa dr. Eduarda Lederera, básnika Adolfa Heyduka a Karla Kálala, v ktorom opísali katastrofálne postavenie „na smrť odsúdeného národa na uhorskom ostrove slobody“, a to na základe širokého faktografického materiálu pripraveného o.i. Antonom Štefánkom. List opisuje politiku národnostného útlaku vo všetkých oblastiach života, vysvetľuje metódy vládnutia aj justičnej perzekúcie, pripomína odľudňovanie Slovenska vysťahovalectvom a pod. a skutočnosť, že sa v Uhorsku tento útlak zakrýva fasádou „liberalizmu“ a poukazovaním na nikdy nerealizovaný národnostný zákon z roku 1868. Bjørnson tento list zverejnil v októbrovom čísle (rok 1907) mníchovského časopisu März. V liste sa zdôrazňuje, že nie je zameraný proti maďarskému ľudu (lebo aj on je vraj predmetom útlaku), ale len proti uhorským utláčateľom.

Otázka: Bol list adresovaný Bjørnstjerne Bjørnsonovi niekedy zverejnený ?
Odpoveď: Bjørnson tento list zverejnil v októbrovom čísle (rok 1907) mníchovského časopisu März. V liste sa zdôrazňuje, že nie je zameraný proti maďarskému ľudu (lebo aj on je vraj predmetom útlaku), ale len proti uhorským utláčateľom.

Otázka: Venoval sa Bjørnstjerne Bjørnson slovenskej otázke ?
Odpoveď: O slovenskej otázke sa Bjørnson dozvedel až vo veku 75 rokov, zvyšok života zasvätil do značnej miery tejto otázke.

Otázka: V akom magazíne zverejnil Bjørnstjerne Bjørnson list o slovenskej problematike ?
Odpoveď: März

Otázka: Čo v Bjørnstjerne Bjørnsonovi vzbudilo záujem o slovenskú problematiku ?
Odpoveď: Záujem o slovenskú problematiku v ňom vzbudil list troch českých slovakofilov – spisovateľa dr. Eduarda Lederera, básnika Adolfa Heyduka a Karla Kálala, v ktorom opísali katastrofálne postavenie „na smrť odsúdeného národa na uhorskom ostrove slobody“, a to na základe širokého faktografického materiálu pripraveného o.i. Antonom Štefánkom.

Otázka: Čo obsahoval list ktorý dostal Bjørnstjerne Bjørnson ohľadne slovenskej problematiky ?
Odpoveď: List opisuje politiku národnostného útlaku vo všetkých oblastiach života, vysvetľuje metódy vládnutia aj justičnej perzekúcie, pripomína odľudňovanie Slovenska vysťahovalectvom a pod. a skutočnosť, že sa v Uhorsku tento útlak zakrýva fasádou „liberalizmu“ a poukazovaním na nikdy nerealizovaný národnostný zákon z roku 1868.