lukasjanek/skquad huggingface dataset:
Západný front (druhá svetová vojna)

Namiesto toho boli väčšie zálohy a sily sústredené na južnú časť bojiska, pretože panovali obavy, že by sa Nemcom v Alpách, v Bavorsku a Rakúsku podarilo vybudovať rozsiahlu základňu pre vedenie partizánskej vojny. Napriek tomu, že s týmito myšlienkami operoval aj Hitler, nikdy nedošlo k ich úspešnej realizácii. Spojenci postupovali cez Regensburg a Passau pozdĺž Dunaja až k Linzu a Českým Budějoviciam a na južnom krídle cez Stuttgart, Memmingen k Innsbrucku. Línia medzi Plzňou, Českými Budějovicami a Linzom bola demarkačnou zónou, na ktorej došlo k styku so sovietskymi jednotkami. Prvý kontakt bol zaznamenaný 25. apríla 1945 na rieke Labe pri nemeckom Torgau medzi jednotkami americkej 1. armády a sovietskej 5. gardovej armády. Nemecké sily tak boli rozdelené na dve skupiny. 3. mája sa na severe Nemecka spojili britské sily 21. armádnej skupiny so sovietskym 2. bieloruským frontom.

Otázka: Kedy bol zaznamenaný prvý kontakt americkej armády so sovietskymi jednotkami na západnom fronte ?
Odpoveď: 25. apríla 1945 na rieke Labe pri nemeckom Torgau

Otázka: Kde boli zálohy a sily Spojencov sústredené na západnom fronte ?
Odpoveď: na južnú časť bojiska

Otázka: Prečo sa Spojenci sústredili na južnú časť bojiska na západnom fronte ?
Odpoveď: pretože panovali obavy, že by sa Nemcom v Alpách, v Bavorsku a Rakúsku podarilo vybudovať rozsiahlu základňu pre vedenie partizánskej vojny

Otázka: Kadiaľ spojenci postupovali na západnom fronte ?
Odpoveď: cez Regensburg a Passau pozdĺž Dunaja až k Linzu a Českým Budějoviciam a na južnom krídle cez Stuttgart, Memmingen k Innsbrucku

Otázka: Ktorá oblasť bola demarkačnou zónou na západnom fronte ?
Odpoveď: Línia medzi Plzňou, Českými Budějovicami a Linzom
Západný front (druhá svetová vojna)

Spojenecké jednotky mohli takmer bez odporu postupovať na východ. Podľa spojeneckých dohôd, ku ktorým došlo na Jaltskej konferencii však malo pripadnúť územie východne od rieky Labe Sovietom. Medzi predstaviteľmi západných Spojencov však nepanoval na to, či sa za rieku nepúšťať, jednotný názor. Viacerí na čele s Churchillom sa zasadzovali za to, aby jednotky čo najskôr postupovali na východ a dosiahli Berlín, centrum nacistického Nemecka a prestížny cieľ celej vojny, ako prví. Veliteľ pozemných vojsk Spojencov v Európe Dwight D. Eisenhower nakoniec presadil svoj názor, že pre západných Spojencov by bolo nevýhodné púšťať sa za demarkačnú líniu a neskôr spätne toto územie, vrátane dvoch dvoch tretín mesta, prepustiť Sovietom. Z tohto dôvodu sa západní Spojenci ani nepokúsili o útok na Berlín, ktorého krvavé dobývanie prenechali Sovietom.

Otázka: Komu malo pripadnúť územie východne od rieky Labe ?
Odpoveď: Sovietom

Otázka: Za čo sa zasadzovali viacerí na čele s Churchillom na západnom fronte ?
Odpoveď: aby jednotky čo najskôr postupovali na východ a dosiahli Berlín, centrum nacistického Nemecka a prestížny cieľ celej vojny, ako prví

Otázka: Aký názor presadil Dwight D. Eisenhower o západných spojencoch ?
Odpoveď: že pre západných Spojencov by bolo nevýhodné púšťať sa za demarkačnú líniu a neskôr spätne toto územie, vrátane dvoch dvoch tretín mesta, prepustiť Sovietom

Otázka: Komu Američania prenechali dobývanie Berlína ?
Odpoveď: Sovietom
Západný front (druhá svetová vojna)

7. marca 1945 sa vojskám 1. armády amerického generála Hodgesa podarilo obsadiť Ludendorffov železničný most cez Rýn v meste Remagen. Most získali vďaka chybe nemeckých ženistov, ktorým sa nepodarilo most vyhodiť do vzduchu, ale ho iba poškodiť. Američania na druhom brehu rýchlo vytvorili predmostie. Most sa síce po niekoľkých dňoch zrútil, ale medzitým boli na druhý breh prepravené početné jednotky vrátane tankov. Ďalšie predmostie sa podarilo vytvoriť americkej 3. armáde pri Niersteine 22. marca. Onedlho Spojenci prekročili rieku aj na úseku medzi mestami Nijmegen a Mannheim.

27. marca Spojenci obsadili Wiesbaden, nasledujúceho dňa sa americkej 7. armáde podarilo prekročiť Rýn pri meste Worms a spojiť sa jednotkami Pattonovej 3. armády, ktoré postupovali po východnom brehu rieky. Potom, čo koncom marca pri Mannheime prenikli do nemeckého vnútrozemia francúzske sily, stratili Nemci aj posledné zvyšky obrannej línie pozdĺž rieky Rýn. Ich jednotky mali ešte stále dostatok skúsených vojakov, ale proti presile, bez dostatku potravín, paliva, zbraní a munície nemohli vzdorovať. Mnoho nemeckých vojakov sa dobrovoľne vzdávalo, aby neskôr nepadli do obávaného sovietskeho zajatia.

Otázka: Čo sa podarilo obsadiť vojskám 1 . armády amerického generála Hodgesa ?
Odpoveď: Ludendorffov železničný most cez Rýn v meste Remagen

Otázka: Kedy sa podarilo obsadiť vojskám 1 . armády amerického generála Hodgesa Ludendorffov železničný most ?
Odpoveď: 7. marca 1945

Otázka: Ako sa Hodgesovým vojskám podarilo získať most cez Rýn ?
Odpoveď: vďaka chybe nemeckých ženistov, ktorým sa nepodarilo most vyhodiť do vzduchu, ale ho iba poškodiť

Otázka: Čo vytvorili Američania na druhom brehu Rýnu ?
Odpoveď: predmostie

Otázka: Kedy sa most cez Rýn zrútil ?
Odpoveď: po niekoľkých dňoch zrútil
Západný front (druhá svetová vojna)

Nemci na operáciu vyčlenili väčšinu záloh a vybavenia, ich materiálne sily, predovšetkým malé zálohy a nedostatok paliva neboli dostatočné na uskutočnenie cieľov, ktoré si velenie predsavzalo. Bitka sa začala 16. decembra 1944 ráno, keď nemecké delostrelectvo začalo paľbu na spojenecké pozície. Vzhľadom na nedostatok paliva a zlepšenie počasia po niekoľkých dňoch sa podarilo útok zastaviť a Spojenci sa opäť chopili prevahy a Nemcov zatlačili. Počas operácie bolo nasadených vyše 350 000 nemeckých a 400 000 spojeneckých vojakov. Straty dosiahli približne 167 000 mužov na obidvoch stranách a vojenské operácie skončili približne 1. februára 1945, keď Spojenci dosiahli pozície aké mali v dobe protiútoku.

Otázka: Čo sa stalo 16.12.1944 na západnom fronte ?
Odpoveď: nemecké delostrelectvo začalo paľbu na spojenecké pozície
Západný front (druhá svetová vojna)

 

Bitka o Ardeny bola posledná nemecká protiofenzíva, ktorá mala za úlohu donútiť západných spojencov rokovať o mieri s Nemeckom útokom ktorého cieľom mali byť Antverpy. Nemci využili zlý prístupový terén v oblasti Ardenského lesa spojeného so zlým počasím, ktoré nedovolilo Spojencom plne nasadiť svoje bojové kapacity (prevažne letectvo). Keďže Spojenci útok na tomto úseku vôbec neočakávali, boli v oblasti sústredené iba slabšie sily alebo jednotky, ktoré po predošlých ťažkých bojoch boli prevelené do tohto úseku frontu na odpočinok a potrebovali doplniť stavy.

Otázka: Ako mali Nemecko donútiť západných spojencov k vyjednávaniu počas bitky o Ardeny ?
Odpoveď: útokom ktorého cieľom mali byť Antverpy

Otázka: Prečo mali Spojenci v úseku Ardén slabšie sily ?
Odpoveď: Spojenci útok na tomto úseku vôbec neočakávali

Otázka: Čo bola Bitka o Ardeny ?
Odpoveď: posledná nemecká protiofenzíva

Otázka: Čo mala Bitka o Ardeny za úlohu ?
Odpoveď: donútiť západných spojencov rokovať o mieri s Nemeckom

Otázka: Čo Nemci využili počas bitky o Ardeny ?
Odpoveď: zlý prístupový terén v oblasti Ardenského lesa spojeného so zlým počasím, ktoré nedovolilo Spojencom plne nasadiť svoje bojové kapacity
Západný front (druhá svetová vojna)

Operácia Market Garden bola najväčšia výsadková operácia v ľudských dejinách, ktorá sa začala 17. septembra 1944 výsadkom troch (jednej britskej a dvoch amerických) divízií a poľskej výsadkovej brigády pri holandských mestách Arnhem a Nijmegen. Operácia začala dobre a niektoré jednotky dosiahli stanovené ciele, ale následný postup britských obrnených jednotiek bol oveľa pomalší, než sa očakávalo a nakoniec sa zastavil. Jednotky výsadkárov, hlavne britskej 1. výsadkovej divízie, ktorá bola zhodená najhlbšie v nepriateľskom území sa postupne dostávali do veľmi ťažkej situácie a bola postupne vyradená z bojov. Nemcom sa podarilo udržať dôležité mosty v Arnheme, čo spolu s pomalým postupom britských tankových jednotiek viedlo k rozplynutiu predstáv o rýchlom ukončení vojny.

Otázka: Kedy sa začala operácia Market Garden ?
Odpoveď: 17. septembra 1944

Otázka: Čo bola operácia Market Garden ?
Odpoveď: najväčšia výsadková operácia v ľudských dejinách

Otázka: Kde bola zhodená britská 1 . výsadková divízia počas operácie Market Garden ?
Odpoveď: najhlbšie v nepriateľskom území

Otázka: Čo sa Nemcom podarilo udržať počas operácie Market Garden ?
Odpoveď: dôležité mosty v Arnheme

Otázka: Kam sa dostávala 1 . výsadková divízia počas operácie Market Garden ?
Odpoveď: do veľmi ťažkej situácie a bola postupne vyradená z bojov
Západný front (druhá svetová vojna)

 

Kvôli nedostatku zásob na strane Spojencov a narušenej nemeckej obrane išlo o čas. Britský maršal Bernard Montgomery navrhol veleniu plán výsadkovej operácie, ktorej cieľom malo byť obsadenie mostov a vytvorenie koridoru na ceste za Rýn v Nemcami okupovanom Holandsku. Išlo o odvážny ale riskantný a pomerne ľahkovážny plán. Výsadkové jednotky mali držať pozície pozdĺž koridoru do doby, kedy sa k nim po zemi priblížia motorizované jednotky. Účelom tejto operácie bolo umožniť Spojencom pokračovať v rýchlom dobývaní Nemecka.

Otázka: Čo navrhol britský maršal Bernard Montgomery ?
Odpoveď: plán výsadkovej operácie, ktorej cieľom malo byť obsadenie mostov a vytvorenie koridoru na ceste za Rýn v Nemcami okupovanom Holandsku

Otázka: Čo bolo účelom Montgomeryho operácie ?
Odpoveď: umožniť Spojencom pokračovať v rýchlom dobývaní Nemecka

Otázka: Kvôli čomu šlo na strane Spojencov o čas ?
Odpoveď: Kvôli nedostatku zásob

Otázka: Čo mali robiť výsadkové jednotky ?
Odpoveď: mali držať pozície pozdĺž koridoru do doby, kedy sa k nim po zemi priblížia motorizované jednotky
Západný front (druhá svetová vojna)

Po operácii Overlord prúdila väčšina zásob pre celý front cez normandské pláže, keďže sa Spojencom nepodarilo obsadiť Brest, Cherbourg ani Calais pred tým, ako Nemci zničili ich prístavné zariadenia. Potom, čo sa však front vzdialil vyše 800 km začínalo byť zásobovanie komplikované. Až neskôr sa Spojencom podarilo preniknúť do Belgicka a obsadiť Antverpy s nepoškodenými prístavnými zariadeniami, pre ich použitie ako zásobovacej základne však bolo potrebné vyčistiť estuár rieky Šeldy. Po troch týždňoch bojov v ústí Šeldy sa to nakoniec podarilo.

Otázka: Čo bolo potrebné pre použitie Antverpov ako zásobovacej základne ?
Odpoveď: vyčistiť estuár rieky Šeldy

Otázka: Kadiaľ prúdila väčšina zásob po operácii Overlord ?
Odpoveď: cez normandské pláže

Otázka: Aké miesta sa nepodarilo Spojencom obsadiť ?
Odpoveď: Brest, Cherbourg ani Calais

Otázka: Čo sa podarilo Spojencom obsadiť , keď prenikli do Belgicka ?
Odpoveď: Antverpy

Otázka: Koľko týždňov trvalo vyčistiť estuár rieky Šeldy ?
Odpoveď: Po troch týždňoch bojov v ústí Šeldy
Západný front (druhá svetová vojna)

Hitler sa z útoku na Francúzsko spamätal pomerne neskoro. Najprv nedovolil maršalom Rommelovi ani von Rundstedtovi, aby koncentrovali svoje sily na zničenie alebo zastavenie postupu vojsk z pláží všetky sily, a potom v momente, keď bolo najvhodnejšie začať s ústupom z oblasti a budovaním obrany za riekou Seinou nariadil útok hlavnými silami pri Mortain.

V tej istej dobe bola na južnom slabšie bránenom pobreží Francúzska uskutočnená obojživelná operácia Dragoon. Spojenci tak vytvorili ďalší menší front, ktorý sa čoskoro nadviazal kontakt s vojskami postupujúcimi zo severu z Normandie. Veľká časť nemeckých vojsk sa nakoniec dostala do obkľúčenia, ktoré sa pri meste Falaise uzavrelo medzi silami postupujúcimi z juhu i severu. Pri bojoch o koridor pri Falaise a v následnom obkľúčení Nemci stratili 50 000 mužov. Väčšina Francúzska tak bola do začiatku jesene postupne oslobodená spod nemeckej okupácie.

Otázka: Kedy nariadil útok hlavnými silami pri Mortain ?
Odpoveď: keď bolo najvhodnejšie začať s ústupom z oblasti a budovaním obrany za riekou Seinou

Otázka: Čo bola operácia Dragon ?
Odpoveď: Spojenci tak vytvorili ďalší menší front, ktorý sa čoskoro nadviazal kontakt s vojskami postupujúcimi zo severu z Normandie

Otázka: Koľko mužov stratili Nemci pri bojoch o koridor pri Falaise ?
Odpoveď: 50 000

Otázka: Kde sa dostala veľká časť nemeckých vojsk ?
Odpoveď: do obkľúčenia, ktoré sa pri meste Falaise uzavrelo medzi silami postupujúcimi z juhu i severu

Otázka: Čo nedovolil Hitler maršalom Rommelovi a von Rundstedtovi ?
Odpoveď: aby koncentrovali svoje sily na zničenie alebo zastavenie postupu vojsk z pláží všetky sily
Západný front (druhá svetová vojna)

 

5. júna 1944 vo večerných hodinách začali nad cieľovou oblasťou v Normandii vyskakovať výsadkári, ktorých úlohou bolo obsadiť mosty, strategické križovatky a dopravné uzly, a pozdržať prísun nemeckých posíl do oblasti. V Deň-D, 6. júna 1944, v skorých ranných hodinách začali západní Spojenci hlavne Američania, Briti a Kanaďania obojživelné vylodenie známe ako operácia Overlord, počas ktorej malo dôjsť k vytvoreniu západného frontu na plážach v Normandii. Po počiatočných problémoch s vylodením na niektorých plážach sa Spojencom podarilo preraziť nemecké opevnenia na pobreží a začali rýchlo postupovať do vnútrozemia, kde sa spojili s jednotkami výsadkárov. Po stabilizácii situácie a preskupení vojsk Spojenci začali operáciu Cobra, ktorej cieľom bolo prebojovať sa do vnútrozemia.

Otázka: K čomu malo dôjsť počas operácie Overlord ?
Odpoveď: k vytvoreniu západného frontu na plážach v Normandii

Otázka: Kedy začali nad cieľovou oblasťou v Normandii vyskakovať výsadkári ?
Odpoveď: 5. júna 1944

Otázka: Čo bolo úlohou výsadkárov v Normandii ?
Odpoveď: obsadiť mosty, strategické križovatky a dopravné uzly, a pozdržať prísun nemeckých posíl do oblasti

Otázka: Kedy začali Američania , Briti a Kanaďania operáciu Overlord ?
Odpoveď: 6. júna 1944

Otázka: Aká operácia začala po stabilizácii situácie a preskupení západných vojsk ?
Odpoveď: Cobra
Západný front (druhá svetová vojna)

 
Spojené kráľovstvo ostalo v boji proti nacistickému Nemecku v Európe osamotené, ale odmietalo rokovať o mieri. Nemci po neúspechu možnosti rokovania o separátnom mieri pripravovali plány na inváziu na Britské ostrovy, tzv. operáciu Seelöwe. Úspešnému vylodeniu však muselo predchádzať oslabenie britského námorníctva a letectva, čo sa mohlo podariť iba nadobudnutím leteckej prevahy nad vzdušným priestorom ostrovov. Nemecké letectvo (Luftwaffe) následne rozpútalo leteckú kampaň, ktorej sa postavili britské vzdušné sily (Royal Air Force). Napriek tomu, že situácia počas bojov pre Britániu niekedy vyzerala veľmi zle, Nemcom sa nepodarilo zničiť britské letectvo ani oslabiť jeho námorné sily. K invázii do krajiny nikdy nedošlo. Namiesto toho sa nemecké velenie sústredilo na iné bojiská v južnej a východnej Európe a v severnej Afrike.

Otázka: Čo muselo predchádzať úspešnému vylodeniu Nemcov ?
Odpoveď: oslabenie britského námorníctva a letectva

Otázka: Ako bolo na tom Spojené kráľovstvo ?
Odpoveď: ostalo v boji proti nacistickému Nemecku v Európe osamotené

Otázka: O čom s Nemcami Spojené kráľovstvo odmietalo rokovať ?
Odpoveď: o mieri

Otázka: Čo pripravovali Nemci po neúspešnom rokovaní so Spojeným kráľovstvom ?
Odpoveď: plány na inváziu na Britské ostrovy, tzv. operáciu Seelöwe

Otázka: Ako mohli Nemci oslabiť britské námorníctvo a letectvo ?
Odpoveď: nadobudnutím leteckej prevahy nad vzdušným priestorom ostrovov
Západný front (druhá svetová vojna)

V máji 1940 Nemci zaútočili na Francúzsko. Napriek tomu, že nemecké sily neboli väčšie, vojská Francúzska, Belgicka a britského expedičného zboru boli nemeckou taktikou bleskovej vojny (tzv. Blitzkriegu) zaskočené. Bitka o Francúzsko mala rýchly a nečakaný spád. Nemci zaútočili aj na neutrálne Holandsko, Belgicko a Luxembursko. Nemecký plán útoku bol pripravený generálom von Mansteinom. Útokom cez hornatý región Arden na Belgicko-Luxembursko-Francúzskom pomedzí Nemci úplne zaskočili svojho protivníka a prenikli pomerne hlboko do jeho vnútrozemia. Oblasť bola pomerne slabo bránená pretože sa podpokladalo, že tu v hornatom teréne nebude nasadenie obrnených jednotiek možné. Nemci sa následne stočili na severozápad a postupovali k mestu Calais, čím postupne odrezali väčšiu časť britských a francúzskych pohyblivých síl, ktoré sa snažili zadržať nemecký postup v Belgicku. Časti týchto vojsk sa síce podarilo uniknúť zničeniu ústupom cez prístav Dunkerque počas záchrannej operácie Dynamo, prišli však o takmer všetku výzbroj. Francúzske vojská, ktoré boli počas operácie evakuované do Británie sa urýchlene vrátili cez Normandiu do vlasti, ale Nemci zatiaľ prenikli hlboko do vnútrozemia. Francúzsko 22. júna 1940 kapitulovalo, boje si dovtedy vyžiadali 90 000 mŕtvych a 200 000 ranených Francúzov.

Otázka: Ako Nemci zaskočili protivníkov ?
Odpoveď: Útokom cez hornatý región Arden na Belgicko-Luxembursko-Francúzskom pomedzí

Otázka: Kedy Nemci zaútočili na Francúzsko ?
Odpoveď: V máji 1940 Nemci

Otázka: Kto bol Nemeckou taktikou zaskočený ?
Odpoveď: vojská Francúzska, Belgicka a britského expedičného zboru

Otázka: Na koho ďalšieho Nemci zaútočili ?
Odpoveď: na neutrálne Holandsko, Belgicko a Luxembursko

Otázka: Kým bol pripravený nemecký plán ?
Odpoveď: generálom von Mansteinom
Západný front (druhá svetová vojna)

Boje medzi západnými Spojencami a Nemeckom v severnej Európe sa začali 9. apríla 1940 potom, čo Nemecko pre zabezpečenie dodávok železnej rudy zo Švédska cez Nórsko prepadlo Dánsko a Nórsko. Kým Dánsko bolo obsadené v priebehu jedného dňa, boje v Nórsku boli komplikovanejšie, pretože Spojenci už predtým plánovali vylodenie v tejto oblasti. Spojenci boli nakoniec z Nórska nútení v júni ustúpiť, nemecké námorníctvo Kriegsmarine však utrpelo ťažké straty rovnako ako nemecké výsadkové jednotky. Nemci si však zabezpečili bezpečnú cestu pre železnú rudu, čo bolo pre pokračovanie vo vojne veľmi dôležité.

Otázka: Prečo boli boje v Nórsku komplikovanejšie ?
Odpoveď: pretože Spojenci už predtým plánovali vylodenie v tejto oblasti

Otázka: Kedy sa začali boje medzi západnými Spojencami a Nemeckom v severnej Európe ?
Odpoveď: 9. apríla 1940

Otázka: Kvôli čomu prepadlo Nemecko Dánsko a Nórsko ?
Odpoveď: pre zabezpečenie dodávok železnej rudy zo Švédska cez Nórsko

Otázka: Za ako dlhú dobu bolo Dánsko obsadené ?
Odpoveď: v priebehu jedného dňa

Otázka: Čo si Nemci zabezpečili ?
Odpoveď: bezpečnú cestu pre železnú rudu
Západný front (druhá svetová vojna)

Zatiaľ čo väčšina nemeckých jednotiek bojovala v Poľsku, jeho západnú hranicu, tzv. Siegfriedovu líniu bránili podstatne menšie sily. Na opačnej strane, vyčkávali francúzske a britské jednotky vo svojich pozíciách na Maginotovej línii. Francúzi pevne verili, že táto opevnená línia tiahnúca sa od hraníc s Švajčiarskom po hranice s Belgickom ich bezpečne uchráni pred nemeckým úderom. Prílišné spoliehanie sa na tento opevnený systém ako aj podcenenie nebezpečenstva nemeckého útoku cez Belgicko sa im neskôr vypomstilo.

Otázka: V čo Francúzi verili ?
Odpoveď: že táto opevnená línia tiahnúca sa od hraníc s Švajčiarskom po hranice s Belgickom ich bezpečne uchráni pred nemeckým úderom

Otázka: Kde bojovala väčšina nemeckých jednotiek ?
Odpoveď: v Poľsku

Otázka: Kto bránil západ Nemecka ?
Odpoveď: tzv. Siegfriedovu líniu bránili podstatne menšie sily

Otázka: Kto vyčkával na západnej strane ?
Odpoveď: francúzske a britské jednotky vo svojich pozíciách na Maginotovej línii

Otázka: Čo sa im vypomstilo ?
Odpoveď: spoliehanie sa na tento opevnený systém ako aj podcenenie nebezpečenstva nemeckého útoku cez Belgicko
Západný front (druhá svetová vojna)

 
Francúzsko a Spojené kráľovstvo, víťazi prvej svetovej vojny, sa spočiatku pokúšali uspokojiť Hitlerove Nemecko politikou ústupkov. Potom, čo Hitler zlikvidoval hrozbu Česko-Slovenska a obsadil Rakúsko, začali jeho ambície a agresívne plány narastať, čo sa prejavilo hlavne na jar a v lete 1939, kedy začal stupňovať svoje požiadavky smerom k Poľsku. Západné demokracie ale ani Poľsko neboli ochotné rokovať o spojenectve so Sovietskym zväzom. Aj preto sa Stalin nakoniec rozhodol dohodnúť s Nemeckom.

Otázka: Kto nebol ochotný rokovať o spojenectve so Sovietskym zväzom ?
Odpoveď: Západné demokracie ale ani Poľsko

Otázka: Čo sa pokúšalo Francúzsko a Spojené kráľovstvo uspokojiť ?
Odpoveď: Hitlerove Nemecko politikou ústupkov

Otázka: Kedy začínali Hitlerove plány a ambície narastať ?
Odpoveď: Potom, čo Hitler zlikvidoval hrozbu Česko-Slovenska a obsadil Rakúsko

Otázka: Kedy sa prejavili Hitlerove ambície naplno ?
Odpoveď: začal stupňovať svoje požiadavky smerom k Poľsku

Otázka: S kým sa Stalin dohodol na Spojenectve ?
Odpoveď: s Nemeckom
Kronštadtská vzbura

17. marca podnikli boľševické lietadlá nálet na loď Petropavlovsk. Po tom čo sa podarilo útočníkom obsadiť jednotlivé opevnené obranné postavenia okolo pevnosti začali sa tvrdé pouličné boje v jej samotnom komplexe. Okolo 5. hodiny ráno 18. marca sa podarilo boľševikom zlomiť obranu vzbúrencov. Štáb vzbúrencov nachádzajúci sa v jednej z delových veží lode Petropavlovsk rozhodol potopiť loď, ktorá sa pre zamrznutú vodu zálivu nemohla pohnúť so svojho kotviska. Zvyšok vzbúrencov sa mal prebiť do Fínska. Na lodi Sevastopoľ, časť posádky prepustila väzňov a zatkla vzbúrencov, následne vyslala rádiom informáciu, že na lodi opäť prebrala moc sovietska vláda. Krátko po začiatku delostreleckého ostreľovania sa vzdal aj zvyšok posádky lode Petropavlovsk, väčšina jej posádky už bola na ceste do Fínska.

Otázka: Ako sa volala loď , na ktorej časť posádky prepustila väzňov a zatkla vzbúrencov a následne vyslala rádiom informáciu , že na lodi opäť prebrala moc sovietska vláda ?
Odpoveď: Sevastopoľ
Kronštadtská vzbura

Povstanie námorníkov malo hlboký politický dopad na zmýšľanie ľudí po celej krajine. Boľševici boli nútení povstanie čo najrýchlejšie potlačiť. Lenin vzburu označil za „sprisahanie bielych“. Trockij prišiel do Petrohradu 5. marca a poveril prípravou útoku na pevnosť generála Tuchačevského. Ten začal ešte toho istého dňa organizovať novú 7. armádu, cieľom ktorej malo byť potlačenie povstania. Boľševici mali k dispozícii 7. marca proti pevnosti asi 17 600 mužov. Do oblasti sa začala presúvať 27. omská strelecká divízia. Večer 7. marca začali pevnosť ostreľovať delostrelectvom.

Otázka: Kto označil Kronštadtskú vzburu za " sprisahanie bielych " ?
Odpoveď: Lenin
Kronštadtská vzbura

1. marca 1921 prišiel s nespokojnými námorníkmi rokovať predseda Všeruskej centrálnej výkonnej komisie (predseda vlády) M. I. Kalinin, no jeho vystúpenie bolo prerušené a priamo viedlo k otvorenému odporu. Námorníci zatkli komisára flotily a predsedu Kronštadtského sovietu. Vzbúrenci následne vydali vyhlásenie, v ktorom vyjadrili podporu pracujúcim Petrohradu a žiadali prepustenie zadržiavaných politicky prenasledovaných členov socialistickej strany. V priebehu toho istého dňa bol založený Dočasný revolučný výbor na čele s eserom C. M. Petričenkom. Vzbúrenci sa dožadovali rozhovorov s boľševickou vládou, tá však už bola pevne rozhodnutá povstanie zlikvidovať čomu naznačovalo aj ultimátum, ktoré poslali vzbúrencom 4. marca. Stálo v ňom, že vzbúrenci majú okamžite zložiť zbrane alebo budú zničení. Povstalci preto začali v ďalších dňoch organizovať obranu pevnosti.

Otázka: Ako sa volal predseda vlády , ktorý 1 . marca 1921 prišiel s námorníkmi rokovať ?
Odpoveď: M. I. Kalinin
Štikútka

 upozornenie    Tomuto článku alebo sekcii chýbajú odkazy na použité zdroje a môže preto obsahovať informácie, ktoré je potrebné overiť.Pomôžte Wikipédii a [edit doplňte do článku] citácie, odkazy na spoľahlivé zdroje.
 ()Kategória:Wikipédia:Chýbajúce referencie

Štikútka, (REDIRECTŠablóna:LVA), ináč aj čkanie je označenie náhleho, spontánneho sťahovania bránice. Vyvoláva ho dráždenie bránicových nervov alebo niektorých mozgových centier. Pri štikútke sa do pľúc prudko naťahuje vzduch, pri jeho prechode do pľúc hrtanom nastáva rýchle uzatvorenie hrtanovej prieklopky (epiglottis), čo vytvára typický zvuk.

Otázka: Čo je to štikútka ?
Odpoveď: je označenie náhleho, spontánneho sťahovania bránice

Otázka: Čo vyvoláva štikútku ?
Odpoveď: dráždenie bránicových nervov alebo niektorých mozgových centier

Otázka: Čo sa pri štikútke prudko naťahuje do pľúc ?
Odpoveď: vzduch
Diagram (architektúra)

Autorom tejto idey je americký architekt Peter Eisenman (*1932). Ovplyvnený dielom filozofa Jacquesa Derridu napísal o tejto knihu Diagram diaries (Thames and Hudson, Londýn 1999). Myslenie tohoto architekta nestagnuje, ďalej sa vyvíja, ale stále pracuje systémom metódy. Preto nie všetky z jeho nespočetných realizácii môžu byť príkladom zhmotnenia tejto jeho etapy vývoja. Medzi mnohé ukážky patrí rodinný dom Dom III (dom Miller) - Lakeville, Connecticut; pôdorysom je nesymetrický prienik dvoch malých kvádrov, z ktorých jeden je otočený o 45°, vznikajú tak početné nejasné prekrývania, ktoré ničia pravidelnú pôvodnú štruktúru dvoch kvádrov. Rodinný dom Dom VI (dom Frank) - Cornwall, Connecticut sa preslávil vďaka schodisku obrátenému "hore nohami". Farebné riešenia fasád naznačujú, ktorým vzájomným vzťahom je priradená stavebná časť alebo iba jej strana.

Otázka: V ktorom roku sa narodil americký architekt Peter Eisenman ?
Odpoveď: 1932
Süleyman I.

Süleyman sa narodil v čiernomorskom prístave Trabzon vo východnej Osmanskej časti ríše, ako syn Şehzade Selima, pravdepodobne 6. novembra 1494, hoci tento dátum nie je absolútne istotý. Jeho matka bola Hafsa Sultan bola moslimská konvertitka neznámeho pôvodu. Zomrela v roku 1534. Ako sedemročný odišiel do hlavného mesta, kde študoval prírodné vedy, históriu, literatúru, teológiu a vojenskú taktiku. V priebehu života sa naučil viaceré jazyky, ovládal turečtinu, arabčinu, čagatajštinu, perzštinu a srbčinu. Ako mladý muž sa spriatelil s otrokom Ibrahimom, ktorý sa neskôr stal jedným z jeho najdôveryhodnejších poradcov, a ktorý bol neskôr na Süleymanov príkaz popravený. Ako sedemnásťročný bol menovaný za guvernéra Kaffy (Feodosie) na Kryme, a následne maloázijskej Manisy, s krátkym pôsobením v Edirne.

Otázka: Kedy zomrel Süleyman I. ?

Otázka: Ktoré jazyky ovládal sultán Mehmed III . ?

Otázka: Kto bola matka Osmana I. ?

Otázka: Čo študoval sultán Murad III . ?

Otázka: Do akej funkcie bol menovaný Mahmud I. ako 17 . ročný ?
Süleyman I.

Süleyman sa stal popredným panovníkom Európy a Osmanská ríša za jeho vlády dosiahla vrchol ekonomiky, vojenskej a politickej sily. Osobne viedol osmanskú armádu pri dobývaní kresťanských pevností Belehradu a Rodosu, ako aj väčšiny Uhorska. V roku 1528 spolu so Zápoľským obsadil Budín a v roku 1529 neúspešne obliehal Viedeň. V roku 1541 sa uhorská otázka vyriešila rozdelením Uhorska medzi Habsburgovcov, Osmanov a ich vazala Jána Zápoľského. Pripojil veľkú časť Blízkeho východu počas konfliktu so Safíjovcami s veľkými oblasťami severnej Afriky až na západ po Alžírsko. Pod jeho vládou ovládla osmanská flotila moria od Stredozemného mora až po Červené more a cez Perzský záliv.

Otázka: Kým sa stal Süleyman ?
Odpoveď: Süleyman sa stal popredným panovníkom Európy

Otázka: Čo sa stalo v roku 1541 s Uhorskou otázkou ?
Odpoveď: sa uhorská otázka vyriešila rozdelením Uhorska medzi Habsburgovcov

Otázka: Čo ovládla osmanská flotila pod vládou Süleymana I. ?
Odpoveď: ovládla osmanská flotila moria od Stredozemného mora až po Červené more a cez Perzský záliv

Otázka: Čo dosiahla vláda Süleymana ?
Odpoveď: jeho vlády dosiahla vrchol ekonomiky, vojenskej a politickej sily.

Otázka: Kde osobne viedol Süleyman I. osmanskú armádu ?
Odpoveď: pri dobývaní kresťanských pevností Belehradu a Rodosu, ako aj väčšiny Uhorska
Süleyman I.

V nadväznosti na dielo svojho otca započal Süleyman už krátko po nástupe na trón sériu vojenských kampaní. V roku 1521 potlačil povstanie vedené osmanským guvernérom Damasku a následne začal vojská pripravovať na dobytie uhorského Belehradu. O dobytie dôležitého bodu na ceste do kresťanských zemí sa neúspešne pokúšal už Süleymanov pradedo Mehmed II. Kvôli silnej obrane a odporu Jána Huňadyho to však nedokázal. Jeho dobytie bolo nevyhnutné pre pokorenie Uhrov a a Chorvátov, ktorí boli po porážke Albáncov, Bosniakov, Bulharov, Byzantíncov a Srbov jedinou väčšou silou na Balkáne. Süleyman obkľúčil Belehrad a začal sériu ťažkých bombardovaní z ostrova na Dunaji. V auguste 1521 Belehrad, ktorý chránený len 700 mužmi padol. Pád hlavnej kresťanskej pevnosti na Dunaji rozšíril strach po celej strednej Európe. Veľvyslanec Svätej ríše rímskej v Konštantínopole napísal: „Dobytie Belehradu bolo príčinou dramatických udalostí, ktoré pohltili Uhorsko. Viedlo k smrti kráľa Ľudovíta, k dobytiu Budína, okupácii Sedmohradska, k zrúcaniu prosperujúceho kráľovstva ako aj k strachu susedných krajín, že by mali utrpieť rovnaký osud ...“

Cesta do Uhorska a Rakúska bola otvorená, ale Süleyman namiesto toho obrátil svoju pozornosť na východný stredomorský ostrov Rodos, domovskú základňu Maltézskych rytierov. V lete roku 1522 k Rodosu Süleyman vyslal s využitím veľkého námorníctva veľkú armádu o počte približne 400 lodí, zatiaľčo on sám viedol státisícovú armádu cez Malú Áziu. V najbližšom pevninskom bode pri Rodose postavil Süleyman veľké opevnenie Marmaris, odkiaľ následne osmanské vojská na lodiach zaútočili na ostrov. Po päťmesačnom obliehaní Rodosu, nakoniec ostrov kapituloval a Süleyman dovolil rytierom Rodosu odísť. Dobytie ostrova stálo Osmanov v dôsledku bitky a chorôb 50 000 až 60 000 mŕtvych (kresťanské zdroje deklarujú až 64 000 osmanských úmrtí pri bitke a 50 000 úmrtí na choroby).

Otázka: Kedy dobyl sultán Süleyman I. Belehrad ?
Odpoveď: V auguste 1521

Otázka: Koľko mŕtvych Osmanov stálo sultána Süleymana I. dobytie ostrova Rhodos ?
Odpoveď: 50 000 až 60 000 mŕtvych
Süleyman I.

Na osmanský trón nastúpil Süleymanv poradí  ako desiaty sultán po smrti jeho otca, sultána Selima I. v roku 1520. Benátsky vyslanec Bartolomeo Contarini poskytol niekoľko týždňov po jeho nastúpení na trón Süleymanov stručný opis : „Sultán má iba dvadsaťpäť [v skutočnosti 26] rokov, je vysoký a štíhly, ale pevný, s tenkou a kostnatou tvárou. Fúzy sú zrejmé, ale iba biedne. Zdá sa, že sultán je priateľský a má dobrú náladu. Hovorí sa, že Süleyman je vhodne pomenovaný, má rád čítanie, je dobre informovaný a vykazuje dobrý úsudok." Niektorí historici tvrdia, že v mladosti mal Süleyman obdiv k Alexandrovi Veľkému.

Otázka: Aký vzhľad mal sultán Süleyman I. ?
Odpoveď: vysoký a štíhly, ale pevný, s tenkou a kostnatou tvárou. Fúzy sú zrejmé, ale iba biedne

Otázka: Kedy nastúpil na trón sultán Süleyman I. ?
Odpoveď: po smrti jeho otca, sultána Selima I. v roku 1520
Süleyman I.

Süleyman sa narodil v čiernomorskom prístave Trabzon vo východnej Osmanskej časti ríše, ako syn Şehzade Selima, pravdepodobne 6. novembra 1494, hoci tento dátum nie je absolútne istotý. Jeho matka bola Hafsa Sultan bola moslimská konvertitka neznámeho pôvodu. Zomrela v roku 1534. Ako sedemročný odišiel do hlavného mesta, kde študoval prírodné vedy, históriu, literatúru, teológiu a vojenskú taktiku. V priebehu života sa naučil viaceré jazyky, ovládal turečtinu, arabčinu, čagatajštinu, perzštinu a srbčinu. Ako mladý muž sa spriatelil s otrokom Ibrahimom, ktorý sa neskôr stal jedným z jeho najdôveryhodnejších poradcov, a ktorý bol neskôr na Süleymanov príkaz popravený. Ako sedemnásťročný bol menovaný za guvernéra Kaffy (Feodosie) na Kryme, a následne maloázijskej Manisy, s krátkym pôsobením v Edirne.

Otázka: Kde sa narodil Süleyman I. ?
Odpoveď: v čiernomorskom prístave Trabzon

Otázka: Ktoré jazyky ovládal sultán Süleyman I. ?
Odpoveď: turečtinu, arabčinu, čagatajštinu, perzštinu a srbčinu

Otázka: Kto bola matka Süleymana I. ?
Odpoveď: Jeho matka bola Hafsa Sultan bola moslimská konvertitka neznámeho pôvodu

Otázka: Kedy sa narodil Süleyman I. ?
Odpoveď: pravdepodobne 6. novembra 1494, hoci tento dátum nie je absolútne istotý

Otázka: Čo všetko študoval sultán Süleyman I. ?
Odpoveď: prírodné vedy, históriu, literatúru, teológiu a vojenskú taktiku
Süleyman I.

Po páde ostrova  pokračoval Süleyman vo svojej kampani v strednej Európe. 29. augusta 1526 porazil uhorského kráľa Ľudovíta II. v bitke pri Moháči. Vysoká uhorská šľachta ani kresťanské mocnosti kráľa v boji nepodporili a tak Osmania slávili zdrvujúci triumf. V bitke zahynul sám kráľ i veľké množstvo uhorských zemanov. V dôsledku bitky sa uhorský odpor zrútil a Osmanská ríša sa stala hlavnou mocnosťou v strednej Európe. Po stretnutí s mŕtvym telom kráľa Ľudovíta sa hovorí, že Süleyman lamentoval: „Prišiel som sem v náručí proti nemu; ale nechcel som, aby zomrel predtým, než ochutná sladkosti života a kráľovskej hodnosti." Zatiaľčo Süleyman bojoval v Uhorsku, v strednej Anatólii, Kilikii sa pod vedením Kalendera Çelebiho vzbúrili nelojálne turkické kmene.

Situácia v Uhorsku bola po bitke zložitá. Niektorí uhorskí šľachtici podporovali ako kandidáta na uhorský trón rakúskeho vojvodu Ferdinanda, ktorý bol Jagelovcami pokrvne spriaznený. Argumentačne sa opierali o predchádzajúce rodové dohody, podľa ktorých mali v prípade vymretia Jagelovcov prevziať uhorský trón. Iní šľachtici sa však obrátili na mocného uhorského šľachtica Jána Zápoľského, ktorého podporoval aj Süleyman. Habsburgovské vojská na situáciu reagovali obsadením Budína a prevzatím vlády v Uhorsku. Na to Süleyman, ktorý podporoval Zápoľského v roku 1529 zareagoval veľkou výpravou údolím Dunaja. Znovu získal kontrolu nad Budínom a následne obľahol aj Viedeň. Rakúšania však s posilnenou posádkou 16 000 mužov spôsobili Süleymanovi prvú porážku a zasiali semená horkej osmansko-habsburskej rivality, ktorá pretrvala až do 20. storočia. Süleymanov druhý pokus dobyť Viedeň v roku 1532 tiež zlyhal, pretože sa osmanské sily oneskorili pri obliehaní Kőszegu. V oboch prípadoch osmanskú armádu trápilo zlé počasie.

Otázka: Kedy porazil Süleyman I. kráľa Ľudovíta II . v bitke pri Moháči ?
Odpoveď: 29. augusta 1526

Otázka: Aké dôsledky mala bitka pri Moháči 26 . augusta 1536 ?
Odpoveď: V dôsledku bitky sa uhorský odpor zrútil a Osmanská ríša sa stala hlavnou mocnosťou v strednej Európe
Liturgia vopredposvätených darov

Liturgia vopredposvätených darov alebo liturgia vopred posvätených darov alebo svätá služba vopredposvätených darov (gr. Η Θεία Λειτουργία τῶν Προηγιασμένων (Δώρων), csl. Лїтургі́я преждеосвяще́нныхъ даро́въ) je špeciálna pôstna bohoslužba v gréckokatolíckej a pravoslávnej cirkvi. Slávi sa spravidla v stredy a piatky Veľkého štyridsaťdňového pôstu a v pondelok, utorok a stredu Veľkého týždňa. Zriedkavo sa slávi aj v iné dni vo Veľkom pôste, ak pripadne nejaký významnejší sviatok. Celkovo sa teda slúži asi 15 ráz do roka.

Otázka: Kedy sa slávi liturgia vopredposvätených darov ?
Odpoveď: v stredy a piatky Veľkého štyridsaťdňového pôstu a v pondelok, utorok a stredu Veľkého týždňa

Otázka: Asi koľkokrát do roka sa slúži liturgia vopredposvätených darov ?
Odpoveď: asi 15 ráz do roka
Derivát (financie)

Podľa niektorých prameňov dejiny derivátov siahajú až do starovekej Číny, no písomne doložené zmienky o takýchto obchodoch pochádzajú zo 17. storočia z Japonska, kde si takto pestovatelia ryže zabezpečovali budúce príjmy z predaja. Na jar potreboval farmár vstupný kapitál (náklady na osivo, mzdy, žatvu). Ak vedel (alebo to aspoň predpokladal), že s danými prostriedkami vypestuje tonu ryže, a našiel obchodníka, ktorý by to na jeseň kúpil, už na jar mohli spraviť dohodu. Takto vznikol prvý forward kontrakt. Farmár sa zaviazal, že za danú cenu (jeho náklady + adekvátny zisk) a v danej lehote dodá ryžu a kupec si ju v danej lehote vyzdvihne. Každý je spokojný: farmár má prostriedky už na jar, kupec má zafixovanú cenu do budúcna a nemusí sa obávať, aký bude vývoj cien tej danej komodity. Samozrejme takáto fixácia ceny je dvojsečná zbraň: pri veľkom suchu a teda nedostatku ryže na trhu rastie jej cena; ak farmár tonu vypestoval, na takomto obchode stráca (mohol ju predať drahšie), ak vypestoval iba 800 kg, musí 200 kg na trhu dokúpiť za tržnú cenu a tým sa znova dostáva do straty. Na druhej strane, ak však bolo úrodné obdobie, ryže je dostatok a tým jej cena klesá – farmár zarobí viacej a kupec na takomto obchode tratí.

Otázka: Ako sa farmár viazal v minulosti ?
Odpoveď: že za danú cenu (jeho náklady + adekvátny zisk) a v danej lehote dodá ryžu a kupec si ju v danej lehote vyzdvihne

Otázka: Kam siahajú dejiny derivátov ?
Odpoveď: až do starovekej Číny

Otázka: Odkiaľ pochádzajú písomne doložené zmienky o derivátoch ?
Odpoveď: zo 17. storočia z Japonska

Otázka: Ako vznikali prvé kontrakty ?
Odpoveď: Na jar potreboval farmár vstupný kapitál (náklady na osivo, mzdy, žatvu). Ak vedel (alebo to aspoň predpokladal), že s danými prostriedkami vypestuje tonu ryže, a našiel obchodníka, ktorý by to na jeseň kúpil, už na jar mohli spraviť dohodu.
Derivát (financie)

Na účely slovenského zákona o cenných papieroch je derivát definovaný takto: Derivátom sa rozumie peniazmi oceniteľné právo alebo záväzok vzťahujúci sa na cenné papiere alebo odvodený od cenných papierov, komodít, úrokových mier, kurzových indexov peňažných prostriedkov v slovenskej mene alebo v cudzej mene alebo iných majetkových hodnôt využívaných na tento účel v obchodnom styku; derivátom je aj peniazmi oceniteľné právo alebo záväzok vzťahujúci sa na zmluvy o cenných papieroch alebo je od takých zmlúv odvodený; derivátmi sú najmä finančné nástroje uvedené v § 5 okrem bodov a) - c) - pozri citát v článku finančný nástroj.

Otázka: Ako je definovaný derivát ( financie ) ?
Odpoveď: Derivátom sa rozumie peniazmi oceniteľné právo alebo záväzok vzťahujúci sa na cenné papiere alebo odvodený od cenných papierov, komodít, úrokových mier, kurzových indexov peňažných prostriedkov v slovenskej mene alebo v cudzej mene alebo iných majetkových hodnôt využívaných na tento účel v obchodnom styku; derivátom je aj peniazmi oceniteľné právo alebo záväzok vzťahujúci sa na zmluvy o cenných papieroch alebo je od takých zmlúv odvodený; derivátmi sú najmä finančné nástroje uvedené v § 5 okrem bodov a) - c) - pozri citát v článku finančný nástroj.
Hedy Lamarr

US Navy však počas vojny vynález oboch umelcov nevyužila a až v roku 1959 sa myšlienky ujala americká elektrotechnická firma Sylvania Electronic Systems Division a v utajení viedla vojenský projekt, systém s preladiteľnou nosnou frekvenciou. Prvýkrát bol systém nasadený počas kubánskej krízy v roku 1962 a pre civilné použitie bol uvoľnený až v polovici osemdesiatych rokov. Systém sa čoskoro po uvoľnení uplatnil v družicových komunikačných sieťach a v súčasnosti je prítomný prakticky vo všetkých sieťach používajúcich rádiové rozhranie (mobilná telefónia, satelitná televízia, navigačný systém GPS).

Otázka: Kedy bol Lamarrov systém na prenos informácií prvýkrát použitý ?
Odpoveď: počas kubánskej krízy v roku 1962

Otázka: Kde a ako sa Lamarrov systém prenosu informácií využíva v súčasnosti ?
Odpoveď: v súčasnosti je prítomný prakticky vo všetkých sieťach používajúcich rádiové rozhranie (mobilná telefónia, satelitná televízia, navigačný systém GPS).

Otázka: Ako využila americká firma Lamarrov vynález prenosu informácií ?
Odpoveď: v utajení viedla vojenský projekt, systém s preladiteľnou nosnou frekvenciou

Otázka: Kedy bol Lamarrov systém prenosu informácií použitý pre civilné účely ?
Odpoveď: pre civilné použitie bol uvoľnený až v polovici osemdesiatych rokov
Hedy Lamarr

George Antheil pre film "Ballet Mécanique" v rokoch 1923 – 1925 zložil hudbu pre 16 mechanických klavírov, ktoré mali hrať synchrónne. V spolupráci s Hedy Lammar tento princíp použili a spoločne dospeli k predstave rádiovej prenosovej cesty, pri ktorej by sa synchrónne, pomocou diernej pásky (či kotúča), prelaďoval ako vysielač, tak prijímač. Postup, kedy sa pri prenose informácií vysielač a prijímač synchrónne a neustále prelaďujú na ďalšie frekvencie, dnes známy pod skratkou FHSS (Frequency-hopping-spread-spectrum), si Antheil a Lammar dali patentovať v roku 1942 , pričom svoj vynález dali bezplatne k dispozícii americkému námorníctvu. Takáto technika prenosu je výrazne odolnejšia voči odpočúvaniu ako aj rušeniu (zámernému či náhodnému).

Otázka: Prečo je systém prenosu informácii pomocou FHSS výhodný ?
Odpoveď: Takáto technika prenosu je výrazne odolnejšia voči odpočúvaniu ako aj rušeniu (zámernému či náhodnému)

Otázka: Pre aký film zložil George Antheil hudbu pre 16 mechanických klavírov ?
Odpoveď: pre film "Ballet Mécanique"

Otázka: Kedy zložil Antheil hudbu pre 16 mechanických klavírov pre film " Ballet Mécanique " ?
Odpoveď: v rokoch 1923 – 1925

Otázka: Na čo využili Antheil a Lammar princíp synchrónneho hrania 16 klavírov ?
Odpoveď: tento princíp použili a spoločne dospeli k predstave rádiovej prenosovej cesty, pri ktorej by sa synchrónne, pomocou diernej pásky (či kotúča), prelaďoval ako vysielač, tak prijímač

Otázka: Akou skratkou dnes označujeme princíp , kedy sa pri prenose informácií vysielač a prijímač synchrónne neustále prelaďujú na ďalšie frekvencie ?
Odpoveď: skratkou FHSS (Frequency-hopping-spread-spectrum)
Internet Explorer

Internet Explorer používa bezpečnostnú platformu založenú na zónach, čo znamená, že sa stránky zoskupujú na základe istých podmienok. Umožňuje obmedzenie širokých oblastí funkcionality a tiež špecifických funkcií.
Záplaty a aktualizácie sa pravidelne uvoľňujú a sprístupňujú pomocou webstránky Windows Update website. Hoci sú bezpečnostné záplaty naďalej uvoľňované pre viacero platforiem, najnovšie aktualizácie, pridávajúce funkcionalitu a bezpečnostné vylepšenia, boli uvoľnené len pre Windows XP.

Otázka: Na čom je v IE založená bezpečnostná platforma ?
Odpoveď: Internet Explorer používa bezpečnostnú platformu založenú na zónach, čo znamená, že sa stránky zoskupujú na základe istých podmienok.

Otázka: Čo obmedzuje v IE bezpečnostná platforma ?
Odpoveď: Umožňuje obmedzenie širokých oblastí funkcionality a tiež špecifických funkcií.

Otázka: Sú záplaty a aktualizácie uvoľňované pre všetky platformy ?
Odpoveď: Hoci sú bezpečnostné záplaty naďalej uvoľňované pre viacero platforiem, najnovšie aktualizácie, pridávajúce funkcionalitu a bezpečnostné vylepšenia, boli uvoľnené len pre Windows XP.
Internet Explorer

V Internet Exploreri sa široko používa Component Object Model (COM) technológia. Umožňuje tretím stranám pridávať funkcionalitu pomocou Browser Helper Objects (BHO) a umožňuje webstránkam ponúkať "rich content" pomocou ActiveX. Keďže tieto objekty majú rovnaké privilégiá ako samotný prehliadač, vytvára to bezpečnostné problémy. Tento problém adresoval Internet Explorer 6.0 Service Pack 2, ktorý obsahuje Manažér prídavných funkcií (Add-on Manager) na riadenie ActiveX komponentov a Browser Helper Objects.

Otázka: Aká technológia sa používa v Internet Exploreri ?
Odpoveď: V Internet Exploreri sa široko používa Component Object Model (COM) technológia.

Otázka: Čo umožňuje IE ?
Odpoveď: Umožňuje tretím stranám pridávať funkcionalitu pomocou Browser Helper Objects (BHO) a umožňuje webstránkam ponúkať "rich content" pomocou ActiveX. Keďže

Otázka: Čo vytvárajú objekty BHO aActive X ?
Odpoveď: Keďže tieto objekty majú rovnaké privilégiá ako samotný prehliadač, vytvára to bezpečnostné problémy.
Bitka o Argandáb

Po oslobodení väzňov pokračovali povstalci v útokoch. Boje boli hlásené z osemnástich okolitých miest.  Podľa informácií rozviedky zhruba 500 povstalcov sa presunulo do okresu Argandáb vzdialeného 15 km severne od mesta Kandahár, kde sa pravdepodobne pripravovali na ďalšie útoky. Panovali dokonca obavy, že povstalci by mohli plánovať útok na samotné mesto Kandahár, ktoré je druhým najväčším mestom v Afganistane. Koaličné vojská zhadzovali v oblasti letáky vyzývajúce civilistov, aby neopúšťali svoje domovy. 16. júna koaličné a afganské vojská vykonali päťhodinový prieskum oblasti, no nenašli žiadne známky povstaleckej aktivity.

Otázka: Koľko povstalcov sa presunulo do okresu Argandáb v bitke o Argandáb ?
Odpoveď: 500

Otázka: Aké je druhé najväčšie mesto v Afganistane ?
Odpoveď: Kandahár

Otázka: Čo robili koaličné vojská počas bitky o Argandáb , aby vyzvali civilistov , aby neopúšťali svoje domovy ?
Odpoveď: zhadzovali v oblasti letáky vyzývajúce civilistov, aby neopúšťali svoje domovy
Heilóti

Heilóti počas vojen slúžili v spartskej armáde ako ľahkoodenci. Sparťania im pravdaže nikdy nedôverovali. Staroveký grécky historik Thukydides vo svojom diele Dejiny peloponézskej vojny uvádza, že Sparťania v obave pred vpádom Aténčanov na Peloponéz, sľúbili tým heilótom, ktorí sa vo vojne preukážu ako najstatočnejší, slobodu, zo strachu pred ich nepriateľstvom. Chceli ich však len vyskúšať, lebo podľa nich tí, čo sa budú uchádzať o slobodu, uvedomujúc si svoju odvahu, môžu zaútočiť aj na svojich pánov. Takto vybrali asi dvetisíc heilótov, ktorých slávnostne korunovali vencom a dali im slobodu. Po nejakom čase ich však Sparťania nechali uniesť a nevie sa ako zahynuli.

Otázka: Kde slúžili exoti počas vojen ?

Otázka: Koľkým heilótom " darovali " Rimania slobodu ?
Heilóti

So svojim postavením sa heilóti pochopiteľne nikdy nezmierili a často sa búrili. V 7. storočí pred Kr. sa Messénčania vzbúrili masovo čo vyústilo do vojny, (Druhá messénska vojna cca 630 – 613 pred Kr.) ale aj počas tejto vojny spartská armáda proti nim úspešne zakročila. Po tejto vojne s nimi potom Sparťania zaobchádzali ešte krutejšie. Aby potlačili hromadné povstanie, sústavne ich terorizovali. Konali sa vojenské výpravy tzv. krypteia. Antický autor Plutarchos píše, že úrady posielali občas tých mladíkov, ktorí boli najschopnejší, vystrojených len dýkou a najnutnejšími potavinami do Messénie, kde sa ukrývali na neprístupných miestach a potom v noci schádzali na cesty a každého heilóta, ktorého stretli zabili. Novozvolení efori po nastúpení do úradu vyhlasovali heilótom každoročne vojnu, aby zavraždenie každého z nich bolo podľa práva.

Otázka: Kedy sa Messénčania masovo vzbúrili ?
Odpoveď: V 7. storočí pred Kr

Otázka: Do čoho vyústila vzbura Messénčanov v 7 . storočí ?
Odpoveď: do vojny
Heilóti

Heilóti počas vojen slúžili v spartskej armáde ako ľahkoodenci. Sparťania im pravdaže nikdy nedôverovali. Staroveký grécky historik Thukydides vo svojom diele Dejiny peloponézskej vojny uvádza, že Sparťania v obave pred vpádom Aténčanov na Peloponéz, sľúbili tým heilótom, ktorí sa vo vojne preukážu ako najstatočnejší, slobodu, zo strachu pred ich nepriateľstvom. Chceli ich však len vyskúšať, lebo podľa nich tí, čo sa budú uchádzať o slobodu, uvedomujúc si svoju odvahu, môžu zaútočiť aj na svojich pánov. Takto vybrali asi dvetisíc heilótov, ktorých slávnostne korunovali vencom a dali im slobodu. Po nejakom čase ich však Sparťania nechali uniesť a nevie sa ako zahynuli.

Otázka: Čomu heilóti slúžili ?
Odpoveď: slúžili v spartskej armáde ako ľahkoodenci

Otázka: Čo sľúbili Sparťania heilótom ?
Odpoveď: slobodu

Otázka: Koľkým heilótom " darovali " Sparťania slobodu ?
Odpoveď: asi dvetisíc heilótov

Otázka: Čo s oslobodenými heilótmi spravili Sparťania ?
Odpoveď: Po nejakom čase ich však Sparťania nechali uniesť a nevie sa ako zahynuli.

Otázka: Prečo Sparťania oslobodzovali heilótov ?
Odpoveď: zo strachu pred ich nepriateľstvom
Heilóti

Počet Heilótov sa rozrástol v ôsmom storočí pred Kr. po tzv. prvej messénskej vojne (740 – 720 pred Kr.), keď Sparta dobyla susednú úrodnú Messéniu na západe Peloponézskeho polostrova a jej pôdu si potom rozdelila na rovnomerné kléry, ktoré obrábali hlavne porazení Messénčania. V tomto najväčšom rozmachu Sparty ich bolo okolo 250 000, vďaka čomu sa Sparťania oprávnene obávali povstania. Sparťania heilótov v Messénii prinútili žiť v prikázaných dedinách, odkiaľ odvádzali naturálne dávky, ktoré určil štát. Dochádzali aj na pozemky Sparťanov, ktorým boli pridelení po desiatich až pätnástich na jeden diel pôdy. Pridelená pôda aj heilóti boli štátnym majetkom a preto Sparťania pôdu a heilótov nemohli predať ani dediť. Podľa osobitného zákona nesmeli heilótov predať do cudziny, ale ani nikdy prepustiť na slobodu.

Otázka: Kedy sa rozrástol počet Heilótov ?
Odpoveď: po tzv. prvej messénskej vojne (740 – 720 pred Kr.)

Otázka: Koho dobyla Sparta v 8 . storočí ?
Odpoveď: susednú úrodnú Messéniu na západe Peloponézskeho polostrova

Otázka: Čo spravila Sparta s pôdou ?
Odpoveď: pôdu si potom rozdelila na rovnomerné kléry, ktoré obrábali hlavne porazení Messénčania

Otázka: Čo prikazoval zákon s heilótmi ?
Odpoveď: Podľa osobitného zákona nesmeli heilótov predať do cudziny, ale ani nikdy prepustiť na slobodu.