Spojené štáty

Za praotca americkej vedy sa považuje všestranný učenec Benjamin Franklin. Americká veda bola dlhé obdobie v tieni európskej, ale od konca 19. storočia sa začala prudko rozvíjať. Symbolom tejto éry boli vynálezcovia ako Samuel Morse (elektrický telegraf) a Thomas Alva Edison (fonograf), alebo bratia Wrightovci, projektanti a stavitelia prvého motorového lietadla a prvého riadeného letu so strojom ťažším ako vzduch, ale aj iných priekopníckych vynálezov v letectve. Značnou posilou pre americkú vedu bola vlna vedeckých emigrantov v 30. rokoch 20. storočia, ktorí utekali z Európy pred nacizmom. Patrili k nim aj ľudia ako Albert Einstein, Albert Abraham Michelson, Enrico Fermi alebo John von Neumann, ktorí americkú vedu rýchlo vytiahli na špičkovú úroveň, podporovaní ekonomickou silou Ameriky. Symbolom tejto novej sily sa stal projekt Manhattan (riadený Robertom Oppenheimerom), ktorý dal Spojeným štátom ako prvej krajine na svete atómovú bombu, program Apollo, ktorý Američanov v roku 1969 priviedol ako prvých na Mesiac (v osobe Neila Armstronga a Buzza Aldrina počas misie Apollo 11), či masívny rozvoj elektroniky, počítačov a digitálnych technológií, ktorého symbolom sa stalo Silicon Valley, preslávené kalifornské centrum inovácií, či ARPANET, predchodca internetu, ktorý bol pôvodne vyvinutý pre americké ozbrojené sily. Väčšina pilierov internetu – vyhľadávač Google, najväčšia sociálna sieť Facebook, alebo internetová encyklopédia Wikipédia – vznikla v Spojených štátoch. Pýchou americkej vedy je tiež sieť univerzít, z ktorých niektoré patria k najprestížnejším na svete. Napríklad podľa rebríčkov kvality univerzít QS World University Ranking 2019 bolo medzi prvými dvadsiatimi najlepšími univerzitami sveta jedenásť amerických: Massachusetts Institute of Technology, Stanford University, Harvard University, California Institute of Technology, University of Chicago, Princeton University, Cornell University, Yale University, Columbia University in the City of New York, University of Pennsylvania a University of Michigan. Harvard drží rekord v počte laureátov Nobelových cien, s veľkým náskokom pred britskou University of Cambridge. Prvým rodeným Američanom, ktorý získal Nobelovu cenu za vedu, bol chemik Theodore William Richards v roku 1914. Linus Pauling získal Nobelovu cenu za chémiu aj Nobelovu cenu mieru. John Bardeen je jediným vedcom, ktorý získal Nobelovu cenu vo svojom odbore dvakrát. Jedna z nich bola za prielomový objav tranzistora. Jeden z významných objavov fyziky 20. storočia, že elektromagnetické žiarenie má vlnovú aj časticovú povahu, má na svojom konte Arthur Holly Compton. K ikonám americkej vedy patrí tiež vynálezca cyklotrónu Ernest Lawrence, objaviteľ vakcíny proti detskej obrne Jonas Salk, známy popularizátor vedy Richard Feynman, spoluobjaviteľ DNA James Dewey Watson, vynálezca počítačovej myši Douglas Engelbart či astronómovia Edwin Hubble a Carl Sagan. Matematik Norbert Wiener založil kybernetiku. K najslávnejším americkým informatikom patrí Donald Knuth, tvorcovia programovacieho jazyka C Ken Thompson a Dennis Ritchie, alebo „otec internetu“ Vinton Cerf, ktorý vytvoril komunikačný protokol TCP/IP, na ktorom je postavená celosvetová sieť.

Otázka: Kto vynašiel fonograf ?
Odpoveď: Thomas Alva Edison

Otázka: Čo vynašiel Samuel Morse ?
Odpoveď: elektrický telegraf

Otázka: Kto sa považuje za praotca americkej vedy ?
Odpoveď: Za praotca americkej vedy sa považuje všestranný učenec Benjamin Franklin

Otázka: Pred čím utekali vedci z Európy ?
Odpoveď: pred nacizmom

Otázka: Kto patril k vedeckým emigrantom ?
Odpoveď: Albert Einstein, Albert Abraham Michelson, Enrico Fermi alebo John von Neumann