lukasjanek/skquad huggingface dataset:
Kopřivnice

Roku 1820 bola vystavaná prvá murovaná škola. 1850 – Ignác Šustala zakladá továreň na koče. 1897 bol drevený kostol zbúraný. V máji 1907 predniesol v preplnenom sále Amerika v Kopřivnici svoj prvý predvolebný prejav profesor TG Masaryk. V tomto roku a opätovne 1911 bol Masaryk zvolený za poslanca viedenskej ríšskej rady a prijal udelené čestné občianstvo Kopřivnice. Roku 1910 bola Kopřivnice povýšená na mestečko. Status mestys bol Kopřivnici zmenený na mesto vládou Česko-slovenskej republiky v roku 1948. V roku 1967 bol mestu pridelený mestský znak.

Otázka: Kedy bola postavená prvá murovaná škola v Kopřivniciach ?
Odpoveď: Roku 1820
Kopřivnice


Z ďalšej histórie Kopřivnice je doložené dátum 5.októbra 1621, kedy obec prepadli vzbúrení Valasi pod vedením rytiera Jana Adama z Vítkova a vydrancovali ju. V júni 1695 došlo v Kopřivnici k sedliackemu povstaniu. V polovici 16. storočia tu bol postavený drevený kostol, ktorý bol najcennejšou pamiatkou starej Kopřivnice. Mal kazetový strop a pôvodne trojdielny oltár, ktorý je zachovaný v krajinskom múzeu. Na cintoríne okolo kostola sa dodnes nachádzajú pamiatky, ako Opukový kríž Ignáca Rašku, umelecké hrobky zakladateľov kopřivnického priemyslu, hroby fojtov a dva pieskovcové napoleonské kríže. Cintorín je chránený štátnou pamiatkovou starostlivosťou.

Otázka: K čomu došlo v júni 1695 v Kopřivnici ?
Odpoveď: V júni 1695 došlo v Kopřivnici k sedliackemu povstaniu.

Otázka: Kedy bol postavený drevený kostol starej Kopřivnice ?
Odpoveď: V polovici 16. storočia tu bol postavený drevený kostol, ktorý bol najcennejšou pamiatkou starej Kopřivnice.

Otázka: Čo sa nachádzalo v drevenom kostole v starej Kopřivnici ?
Odpoveď: Mal kazetový strop a pôvodne trojdielny oltár, ktorý je zachovaný v krajinskom múzeu.
Lipovany

Flóra a fauna krajiny je do významnej miery formovaná a ovplyvnená spoločenstvami vytvárajúce Chránenú krajinnú oblast Cerová vrchovina. Najrozšírenejším lesným spoločenstvom na území oblasti sú bukové dúbravy. Najväčšie zastúpenie tu má Dub cerový (Quercus cerris). Pôvodný je aj buk lesný (Fagus sylvatica), ktorý sa v súčasnosti uplatňuje s hrabom (Carpinus betulus).
V zmysle zoogeografického členenia patrí územie do panónskeho pásma stepí. Z viacerých vzácnych skupín stavovcov sa tu vyskytuje napríklad jašterica zelená.
V juhovýchodnej časti katastra obce blízko hraníc s Maďarskom sa nachádza Prírodná pamiatka Lipovianske pieskovce bola vyhlásená 1. 5. 1990. Ide o významnú geologickú lokalitu medzinárodného významu. V pieskovni, v k. ú. Lipovany, sú odkryté dva členy fiľakovského súvrstvia: lipovianske a čakanovské pieskovce. Vek oboch je egenburg (spodný miocén). Zo stratigrafického hľadiska sa nachádzajú vo vyššej časti pieskovcového súboru fiľakovského súvrstvia (nad. tachtianskymi pieskovcami). Podľa ekologických nárokov zistenej fauny sa dá rekonštruovať, že lipovianske pieskovce sedimentovali v príbrežnej zóne mora, s veľkou pravdepodobnosťou pred pobrežnými piesočnými valmi.Táto lokalita, vzhľadom na jej nesporný vedecko – náučný význam, bola pomerne často v minulosti navštevovaná najmä študentmi so zameraním na geológiu. Okrem našich sem chodili (a chodia) aj naši maďarskí susedia.

Otázka: Čím bola ovplyvnená fauna a flóra v obci Lipovany ?
Odpoveď: Flóra a fauna krajiny je do významnej miery formovaná a ovplyvnená spoločenstvami vytvárajúce Chránenú krajinnú oblast Cerová vrchovina.

Otázka: Kde patrí územie obce Lipovany v zmysle zoologického členenia ?
Odpoveď: V zmysle zoogeografického členenia patrí územie do panónskeho pásma stepí.

Otázka: Kým bola oblasť obce Lipovany navštevovaná v minulosti ?
Odpoveď: najmä študentmi so zameraním na geológiu

Otázka: Vzhľadom na čo bola oblasť obce Lipovany navštevovaná v minulosti ?
Odpoveď: vzhľadom na jej nesporný vedecko – náučný význam
Lipovany

Obdobie socialistického združstevňovania zasiahlo obec až v roku 1957. V tom istom roku prebehla elektrifikácia obce. Spevnená prašná cesta dostala asfaltový koberec až začiatkom sedemdesiatych rokov. V obci v dvadsiatom storočí existoval obchod s rozličným tovarom, miestna krčma a malotriedna základná škola pôvodne slúžila pre všetky ročníky, od polovice päťdesiatych rokoch len prvý stupeň a v sedemdesiatych rokoch bola úplne zrušená. Poslední učitelia ktorí pôsobili v malotriednej škole boli pán Martin Ďuriška a pani Emília Hubová. V druhej polovici šesťdesiatych rokov 20 storocia bol v obci vedľa cintorína na mieste obecnej márnice postavený rímskokatolícky kostol Sedembolestnej panny Márie.

Otázka: Kedy prebehla elektrifikácia obce Lipovany ?
Odpoveď: v roku 1957

Otázka: Čo zasiahlo obec Lipovany v roku 1957 ?
Odpoveď: Obdobie socialistického združstevňovania

Otázka: Kedy dostala obec Lipovany asfaltový koberec ?
Odpoveď: až začiatkom sedemdesiatych rokov

Otázka: Kto boli poslední učitelia malotriednej školy v Lipovanoch ?
Odpoveď: pán Martin Ďuriška a pani Emília Hubová

Otázka: Kedy bol postavený v obci Lipovany kostol ?
Odpoveď: V druhej polovici šesťdesiatych rokov 20 storocia
Lipovany

Po 2. svetovej vojne sa obec stala samostatnou. Keďže v nej žilo výlučne slovenské obyvateľstvo, neprevzala starý zaužívaný názov (Romháň). Obec dostala pomenovanie po lipách rastúcich v katastrálnom území obce. Miestne pomenovania v obci sú buď zmesou pôvodných (skomolených) maďarských názvov – Baboš, Bagoľ, Bán, Čapáš, Ekerheď, Halgatov, Juhasky vrch, Kút, Sombať, alebo nových názvov – Baňa, Hole, Na zadku pri studni, Pastvy, Pri válovoch, Prvý jarok, Smrečina, Suchá dolina, Svinská pastva, Roveň, Močidlá.

Otázka: Aké sú miestne pomenovania v obci Lipovany ?
Odpoveď: Miestne pomenovania v obci sú buď zmesou pôvodných (skomolených) maďarských názvov – Baboš, Bagoľ, Bán, Čapáš, Ekerheď, Halgatov, Juhasky vrch, Kút, Sombať, alebo nových názvov – Baňa, Hole, Na zadku pri studni, Pastvy, Pri válovoch, Prvý jarok, Smrečina, Suchá dolina, Svinská pastva, Roveň, Močidlá.

Otázka: Kedy sa stala obec Lipovany samostatnou ?
Odpoveď: Po 2. svetovej vojne

Otázka: Po čom dostala obec Lipovany pomenovanie ?
Odpoveď: po lipách rastúcich v katastrálnom území obce

Otázka: Aké obyvateľstvo žilo v obci Lipovany po druhej svetovej vojne ?
Odpoveď: výlučne slovenské obyvateľstvo
Lipovany

Viac informácii o obyvateľstve možno čerpať z uhorských štatistických materiálov. Podľa nich z obyvateľov obce Pleš až 45 % žilo v pustatine Romháň. V roku 1880 žilo 488 obyvateľov v 69 domoch. Na jeden dom pripadalo 7,07 obyvateľa. Prevažná časť domov bola postavená z nepálených tehál. V roku 1910 bolo v obci 30 vlastníkov pôdy. Z toho traja vlastnili pozemky s výmerou vyššou ako 100 jutár. Ekonomicky aktívne obyvateľstvo tvorilo 36,9 % a z poľnohospodárstvom sa živilo až 80,1 % obyvateľstva. Z priemyslu žilo 9,85 % obyvateľstva. Námezdne pracovalo 65,5 % ekonomicky aktívneho obyvateľstva.
Obec bola v roku 1918 začlenená do novovzniknutej ČSR. Pozemková reforma nového štátu spôsobila, že niektorí majitelia pôdy sa vysťahovali do Maďarska, alebo ich pôda bola skonfiškovaná. Z pôvodného obyvateľstva zostala v obci len jedna statkárska rodina Patay a zopár námezdne pracujúcich robotníkov patriacich k veľkostatku. Ponúkanú pôdu si začiatkom dvadsiatych rokov 20. storočia kupovali obyvatelia pochádzajúci z hornatých oblastí stredného Slovenska (okolie Detvy, Kokavy nad Rimavicou a pod.). Usádzanie nového (často príbuzensky spriazneného) obyvateľstva, ktoré sa venovalo poľnohospodárstvu, trvalo až do konca desaťročia. Dosiaľ sú najčastejšími priezviskami v obci: Babic, Bariak, Danko, Gábera, Ľalík, Libiak, Kamenský, Krupa, Kulich, Magera, Matúška, Moravčík, Podhora, Poliak, Sameliak, Siheľský, Stieranka, Rovňan, Segeč, Sivok. V období Slovenského štátu sa obec stala súčasťou Maďarska.

Otázka: Koľko ľudí žilo v roku 1880 v oblasti dnešných Lipovian ?
Odpoveď: 488 obyvateľov

Otázka: Koľko vlastníkov pôdy bolo v obci Lipovany v roku 1910 ?
Odpoveď: 30 vlastníkov pôdy

Otázka: Koľko obyvateľov obce Pleš žilo v pustatine Romháň ?
Odpoveď: až 45 %

Otázka: Koľko obyvateľov obce Lipovany pripadalo na jeden dom v roku 1880 ?
Odpoveď: Na jeden dom pripadalo 7,07 obyvateľa.

Otázka: Z čoho boli postavené domy v obci Lipovany v roku 1880 ?
Odpoveď: z nepálených tehál
Lipovany

Koncom 19. storočia vlastnili pozemky v obci dve rodiny. Sakálovská v časti Malý Romháň vlastnila 2000 jutár pôdy. Z nej ½ tvorili lúky. Pestovali dobytok, ovce a hydinu pre lučenský trh. Bane na uhlie dávali do prenájmu. Veľký Romháň s 1500 jutrami pôdy patril Zoltánovi Törökovi, ktorý tu pestoval tabak, hrozno, cukrovú repu a dobytok. Vlastnil aj parný mlyn a kameňolom.
Výhradné práva kutby v hnedouhoľných baniach boli udelené po roku 1870 rodine Sakálovej a Siďártó. Najintenzívnejšia ťažba prebiehala v rokoch 1910 až 1913, kedy sa ročne vyťažilo 2500 až 5300 t uhlia Ešte pred prvou svetovou vojnou bola baňa vyťažená.

Otázka: Koľko jutár pôdy mala Sakálovská rodina v časti Malý Romháň ?
Odpoveď: 2000 jutár pôdy

Otázka: Koľko pozemku Sakálovskej rodiny tvorili lúky v časti Malý Romháň ?
Odpoveď: ½
Lipovany

Nová spodnobádenská transgresia je sprevádzaná silnou vulkanickou aktivitou (vulkán Lysec, pokoradské súvrstvia). Náznak morskej transgresie v spodnom bádene je posledným prejavom prítomnosti mora v študovanej oblasti. Počas bádenu a po bádene bola väčšia časť sedimentov denudovaná. Riečno – jazerná sedimentácia nastala až v ponte. V severozápadnej časti Lučenskej kotliny bola sprevádzaná bazaltovým vulkanizmom. Od pontu sa celé študované územie dvíha. Na prelome pliocénu a pleistocénu dochádza k obnove bazaltového vulkanizmu (cerová bazaltová formácia). Po výraznom zarovnaní reliéfu územia koncom pliocénu bola sformovaná rozsiahla poriečna roveň. Bazaltový mechanizmus spolu s intenzívnym  zdvihom mladej klenby Cerovej vrchoviny podmienili čiastočnú reorganizáciu riečnej siete a jej usmernenie v dnešnom smere.

Otázka: Čím je sprevádzaná spodnobádenská transgreisa ?
Odpoveď: silnou vulkanickou aktivitou

Otázka: Kedy bola väčšia časť sedimentu pri Lipovanoch denudovaná ?
Odpoveď: Počas bádenu a po bádene bola väčšia časť sedimentov denudovaná.

Otázka: V ktorej časti Lučenskej kotliny bola vulkanická aktivita ?
Odpoveď: V severozápadnej časti Lučenskej kotliny
Ľudevít Ján Steiner

Po vzniku samostatného Slovenského štátu 14. marca 1939 sa stal príslušníkom slovenskej brannej moci, zaradený k telegrafnému práporu 4 v Prešove (od apríla 1939 premenovaný na telegrafný prápor 2) ako veliteľ roty, od mája 1939 ustanovený za veliteľa práporu a zároveň bol povýšený na nadporučíka telegrafného vojska. V septembri 1939 absolvoval ťaženie slovenskej armády proti Poľsku ako veliteľ telegrafného práporu, počas ktorého sa plne osvedčil ako veľmi schopný veliteľ. Za ťaženie bol neskôr vyznamenaný.

Otázka: Kedy vznikol samostatný Slovenský štát ?
Odpoveď: 14. marca 1939
Ľudevít Ján Steiner

V roku 1932 bol riadne odvedený ako schopný výkonu vojenskej služby, predurčený k výkonu vojenskej prezenčnej služby u telegrafného práporu 3 v Trnave. Vďaka maturite mu bol priznaný charakter frekventanta školy na výchovu dôstojníkov telegrafného vojska v zálohe v Turnove, ktorú následne úspešne absolvoval. Po úspešnom absolvovaní školy sa vrátil k svojmu útvaru, kde úspešne vykonal náročné dôstojnícke skúšky. Keďže pochádzal zo skromných pomerov, rozhodol sa pre službu vojaka z povolania a prihlásil sa na Vojenskú akadémiu v Hraniciach. Na dvojročné štúdium nastúpil v septembri 1933 ako vojenský akademik. V roku 1935 akadémiu úspešne absolvoval a bol menovaný do hodnosti poručíka telegrafného vojska.

Otázka: V ktorom roku bol odvedený vojak Ľudevít Ján Steiner ?
Odpoveď: 1932
Július Alberty

V roku 1963 sa habilitoval za docenta v odbore Teória vyučovania dejepisu. Titul profesora získal v roku 1970, ktorý mu bol udelený až po zmene spoločenských pomerov v roku 1990. Bol členom viacerých vedeckých rád doma i v zahraničí, členom vedeckého kolégia histórie SAV a účastníkom svetových kongresov historikov (Viedeň 1965, Moskva 1970). Zaslúžil sa o zaradenie didaktiky dejepisu medzi vedné odbory vo vtedajšom Československu a prezentoval výučbu dejín Slovenska a Slovákov v maďarských a rakúskych učebniciach a na zahraničných konferenciách. Intenzívne sa venoval aj regionálnej histórii obcí, miest a priemyselných závodov. Bol dlhoročným vedeckým redaktorom vlastivedného časopisu Obzor Gemera (1972 – 1996).

Otázka: V akom roku sa Július Alberty habilitoval na docenta v odbore teória vyučovania dejepisu ?
Odpoveď: V roku 1963

Otázka: Kedy získal Július Alberty titul profesora ?
Odpoveď: v roku 1970
Technika datovania

Vek sa určuje meraním pomeru množstva izotopu a jeho rozpadového produktu (táto metóda sa používa pri rádiometrickom určovaní veku hornín). Existuje viacero rádiometrických metód, najvýznamnejšie z nich sú uránovo-olovená (238U → 206Pb alebo 235U → 207Pb) a tóriovo-olovená metóda 232Th - 208Pb. Ďalšie z rádiometrických metód sú káliovo-argónová (40K → 40Ar), rubídium-stronciová (87Rb → 87Sr). Pre archológiu má najväčší význam metóda rádiouhlíková, ktorá je založená na rozpade 14C získaného premenou vzdušného dusíka na uhlík 14N → 14C.

Otázka: Ktorá metóda datovania objektov je pre chémiu najdôležitejšia ?

Otázka: Ktoré sú najnevýznamnejšie rádiologické metódy datovania objektov ?
Technika datovania

Technika datovania zahŕňa rôzne metódy určovania veku hornín či archeologických artefaktov, od metód využívajúcich prirodzenú radioaktivitu, paleomagnetiku až po metódy výskumu pomocou prírastkových vrstiev v horninách či dreve. Rôznymi metódami možno analyzovať miliardy rokov staré horniny no i podstatne mladšie drevené trámy z 19. storočia, sa používajú rôzne metódy. Tieto metódy sú nenahraditeľným výskumným prostriedkom pre geológiu, antropológiu a archeológiu. Rozlišuje sa absolútne datovanie veku, pri ktorom možno s odchýlkou vypočítať celkový vek skúmanej vzorky v rokoch, relatívny vek, pri porovnávaní vzoriek, možno určiť iba to, ktorá z nich je staršia, ale ich samotný vek určiť nemožno.

Otázka: Čo nie je možné analyzovať technikou datovania ?

Otázka: Čo v sebe zahŕňa technika klonovania ?

Otázka: Čím nie sú metódy datovania pre geológiu , antropológiu a archeológiu ?
Technika datovania

 
Dendrochronológia je metóda, pri ktorej sa stanovuje vek dreva na základe počtu letokruhov. Využívajú sa poznatky o tom, že rast stromov podlieha zmenám klimatických faktorov počas roka (napríklad obdobie dažďov a obdobie sucha). Jednotlivé vzorky sa zosavujú do prekrývajúcich sa radov, na základe ktorých sú vytvárané dendrochronologické škály. Tento typ datovania je vhodný hlavne pre archeológiu, keďže nájdené drevo má prevažne holocénny vek. Dendrochronológia nie je použiteľná v pásme dažďových lesov, kde stromy nemajú letokruhy. Tento typ datovania má len regionálny charakter. Na Slovensku existujú dendrochronologické laboratória v Bratislave (Katedra archeológie FiFUK) a vo Zvolene (Katedra fyziky, elektrotechniky a aplikovanej mechaniky TU vo Zvolene), v Česku je výskumných pracovísk niekoľko – 4 dendrochronologické laboratóriá (Dendrochronologická laboratoř Ústavu nauky o dřevě Mendelovy zemědělské a lesnické univerzity, Dendrochronologická laboratoř Botanického ústavu AV ČR, Dendrochronologická laboratoř Archeologického ústavu AV ČR a Dendrochronologická laboratoř Biologické fakulty Jihočeské univerzity) a 2 súkromné laboratóriá (Jaroslav Dobrý - Praha, Josef Kyncl - Brno).

Otázka: Čo je dendrológia ?

Otázka: Kde je vhodné použitie chronobiológie ?

Otázka: Aké poznatky sa využívajú pri paleontológii ?

Otázka: Kde nie je použiteľná spektrometria ?

Otázka: Ako sa zostavujú jednotlivé vzorky vody pri rozbore zeminy ?
Technika datovania

 
Rádiouhlíková metóda sa používa pri určovaní veku objektov organického pôvodu, obsahujúcich uhlík (C). Jej princíp spočíva v meraní pomerov izotopov uhlíka zabudovaných v tkanivách organizmov. Rádioaktívny izotop uhlíka vzniká pri reakcií vzdušného dusíka 14N → 14C, za prispenia kozmického žiarenia. Izotop uhlíka 14C absorbujú do svojich buniek všetky živé organizmy a s ním absorbujú taktiež stabilné izotopy 12C a 13C. Prísun uhlíka sa skončí po smrti organizmu a existujúci 14C sa postupne stráca vďaka rádioaktívnemu rozpadu (polčas rozpadu uhlíka 14C je približne 5730 rokov). Vek sa zisťuje meraním zostávajúceho 14C v pomere k celkovému množstvu uhlíka. Má primárne využitite v archeológií, pretože umožňuje datovať vzorky maximálne 50 – 70 000 rokov staré.

Otázka: Kedy sa používa metóda stôp štiepenia pri určovaní veku objektov ?

Otázka: Ako vzniká radioaktívny izotop vodíka ?

Otázka: Aký je princíp metódy stôp štiepenia pri určovaní veku objektov ?

Otázka: Aký je polčas rozpadu izotopu kobaltu ?

Otázka: V akej oblasti má primárne využitie paleomagnetické určovanie veku ?

Otázka: Kedy sa používa rádiouhlíková metóda ?
Odpoveď: pri určovaní veku objektov organického pôvodu, obsahujúcich uhlík (C)

Otázka: Čo absorbujú živé organizmy okrem izotopu uhlíka 14C ?
Odpoveď: taktiež stabilné izotopy 12C a 13C.

Otázka: Čo absorbuje izotop uhlíka do svojich buniek ?
Odpoveď: všetky živé organizmy

Otázka: V čom spočíva rádiouhlíková metóda ?
Odpoveď: v meraní pomerov izotopov uhlíka zabudovaných v tkanivách organizmov

Otázka: Ako vzniká rádioaktívny izotop uhlíka ?
Odpoveď: pri reakcií vzdušného dusíka 14N → 14C
Technika datovania

Vek sa určuje meraním pomeru množstva izotopu a jeho rozpadového produktu (táto metóda sa používa pri rádiometrickom určovaní veku hornín). Existuje viacero rádiometrických metód, najvýznamnejšie z nich sú uránovo-olovená (238U → 206Pb alebo 235U → 207Pb) a tóriovo-olovená metóda 232Th - 208Pb. Ďalšie z rádiometrických metód sú káliovo-argónová (40K → 40Ar), rubídium-stronciová (87Rb → 87Sr). Pre archológiu má najväčší význam metóda rádiouhlíková, ktorá je založená na rozpade 14C získaného premenou vzdušného dusíka na uhlík 14N → 14C.

Otázka: Ktorá metóda je najdôležitejšia pre archeológiu ?
Odpoveď: rádiouhlíková

Otázka: Ako sa vek určuje ?
Odpoveď: meraním pomeru množstva izotopu a jeho rozpadového produktu

Otázka: Aké sú najvýznamnejšie rádiologické metódy ?
Odpoveď: uránovo-olovená (238U → 206Pb alebo 235U → 207Pb) a tóriovo-olovená metóda 232Th - 208Pb. Ďalšie z rádiometrických metód sú káliovo-argónová

Otázka: Na čom je založená rádiouhlíková metóda ?
Odpoveď: na rozpade 14C

Otázka: Ako sa 14C získava ?
Odpoveď: premenou vzdušného dusíka na uhlík 14N → 14C.
Technika datovania

 
Dendrochronológia je metóda, pri ktorej sa stanovuje vek dreva na základe počtu letokruhov. Využívajú sa poznatky o tom, že rast stromov podlieha zmenám klimatických faktorov počas roka (napríklad obdobie dažďov a obdobie sucha). Jednotlivé vzorky sa zosavujú do prekrývajúcich sa radov, na základe ktorých sú vytvárané dendrochronologické škály. Tento typ datovania je vhodný hlavne pre archeológiu, keďže nájdené drevo má prevažne holocénny vek. Dendrochronológia nie je použiteľná v pásme dažďových lesov, kde stromy nemajú letokruhy. Tento typ datovania má len regionálny charakter. Na Slovensku existujú dendrochronologické laboratória v Bratislave (Katedra archeológie FiFUK) a vo Zvolene (Katedra fyziky, elektrotechniky a aplikovanej mechaniky TU vo Zvolene), v Česku je výskumných pracovísk niekoľko – 4 dendrochronologické laboratóriá (Dendrochronologická laboratoř Ústavu nauky o dřevě Mendelovy zemědělské a lesnické univerzity, Dendrochronologická laboratoř Botanického ústavu AV ČR, Dendrochronologická laboratoř Archeologického ústavu AV ČR a Dendrochronologická laboratoř Biologické fakulty Jihočeské univerzity) a 2 súkromné laboratóriá (Jaroslav Dobrý - Praha, Josef Kyncl - Brno).

Otázka: Čo je dendrochronológia ?
Odpoveď: metóda, pri ktorej sa stanovuje vek dreva na základe počtu letokruhov

Otázka: Kde je vhodné použitie dendrochronológie ?
Odpoveď: pre archeológiu, keďže nájdené drevo má prevažne holocénny vek

Otázka: Aké poznatky sa využívajú pri dendnrochronológii ?
Odpoveď: že rast stromov podlieha zmenám klimatických faktorov počas roka

Otázka: Kde dendochronológia nie je použiteľná ?
Odpoveď: v pásme dažďových lesov, kde stromy nemajú letokruhy

Otázka: Ako sa zostavujú jednotlivé vzorky ?
Odpoveď: do prekrývajúcich sa radov, na základe ktorých sú vytvárané dendrochronologické škály
Technika datovania

Ide o chemické metódy. Vek sa vypočítava z koncentrácie materských a dcérskych prvkov alebo izotopov. Atómy rádioaktívnych izotopov (nestabilné formy niektorých chemických prvkov) sa časom spontánne rozpadajú (atóm izotopu sa mení na atóm iného prvku a súčasne vyžiari alfa alebo beta častice – tzv. radiácia). Hodnota rozpadu izotopu je konštantná a je nazvaná polčas rozpadu, čo je vlastne čas, ktorý je potrebný na rozpad polovice atómov izotopu. Polčas rozpadu teda predstavuje akési zabudované hodiny, ktoré sú vytvorené rádioaktívnym izotopom začleneným do štruktúry objektu. Z celkového množstva asi 230 známych prírodných rádionuklidov podstatná časť rádioaktivity pochádza od rádionuklidov draslíka 40K, uránu 238U a thória 232Th.

Otázka: Ako sa vek vypočítava ?
Odpoveď: z koncentrácie materských a dcérskych prvkov alebo izotopov

Otázka: Čo polčas rozpadu predstavuje ?
Odpoveď: akési zabudované hodiny, ktoré sú vytvorené rádioaktívnym izotopom začleneným do štruktúry objektu

Otázka: Čo je polčas rozpadu ?
Odpoveď: čas, ktorý je potrebný na rozpad polovice atómov izotopu

Otázka: Ako sa nazýva hodnota rozpadu izotopu ?
Odpoveď: polčas rozpadu
Technika datovania

Technika datovania zahŕňa rôzne metódy určovania veku hornín či archeologických artefaktov, od metód využívajúcich prirodzenú radioaktivitu, paleomagnetiku až po metódy výskumu pomocou prírastkových vrstiev v horninách či dreve. Rôznymi metódami možno analyzovať miliardy rokov staré horniny no i podstatne mladšie drevené trámy z 19. storočia, sa používajú rôzne metódy. Tieto metódy sú nenahraditeľným výskumným prostriedkom pre geológiu, antropológiu a archeológiu. Rozlišuje sa absolútne datovanie veku, pri ktorom možno s odchýlkou vypočítať celkový vek skúmanej vzorky v rokoch, relatívny vek, pri porovnávaní vzoriek, možno určiť iba to, ktorá z nich je staršia, ale ich samotný vek určiť nemožno.

Otázka: Čo je možné analyzovať technikou datovania ?
Odpoveď: analyzovať miliardy rokov staré horniny no i podstatne mladšie drevené trámy z 19. storočia

Otázka: Čo zahŕňa technika datovania ?
Odpoveď: rôzne metódy určovania veku hornín či archeologických artefaktov

Otázka: Ako sa vypočíta absolútne datovanie veku ?
Odpoveď: s odchýlkou vypočítať celkový vek skúmanej vzorky v rokoch

Otázka: Čím sú metódy datovania pre geológiu , antropológiu a archeológiu ?
Odpoveď: nenahraditeľným výskumným prostriedkom

Otázka: Ako sa zisťuje relatívny vek ?
Odpoveď: pri porovnávaní vzoriek, možno určiť iba to, ktorá z nich je staršia, ale ich samotný vek určiť nemožno
Blokáda Leningradu

Po dobytí Sevastopoľa v lete 1942 bolo do oblasti Leningradu, vyslané von Mansteinove veliteľstvo 11. armády, spolu s ťažkým delostrelectvom. Bojmi zocelené jednotky 11. armády boli rozdelené medzi iné nemecké armády. Mansteinove jednotky o sile asi 9 a pol divízie mali za úlohu v spolupráci s ďalšími dvoma armádami podniknúť z juhu k mestu, prekročiť Nevu a odrezať ho od Ladožského jazera. Sovietske velenie však tento úmysel nepriateľa odhalilo a 27. augusta 1942 podniklo na pripravujúce sa jednotky 18. armády niekoľko protiútokov – tzv. siňavská operácia. Sovietskym jednotkám sa podarilo na niekoľkých miestach prelomiť nemeckú obranu a zatiahnuť nepriateľa do krvavých bojov. Nemci nakoniec museli pripravovaný útok celkom odvolať a svoje jednotky použiť na likvidáciu sovietskych vojsk. 21. septembra sa Nemcom podarilo prielom obkľúčiť. Do 2. októbra v týchto bojoch Nemci zajali asi 12 000 sovietskych vojakov. Celkovo bolo v bojoch asi 74 000 sovietskych vojakov ranených a okolo 32 000 ich padlo. Nemecké sily a zásoby pre pripravovanú ofenzívu na Leningrad sa však vyčerpali a tak obe strany opäť prešľapovali na mieste. Nečakaný prielom pri Stalingrade následne odčerpal aj zvyšok ofenzívnych možností nemeckých vojsk. Začiatkom nasledujúceho roka sa sovietskym vojskám podaril prvý skutočný úspech pri prelamovaní blokády.

Otázka: Aká bola úloha Mainsteinových jednotiek po dobytí Sevastopoľa ?
Odpoveď: Mansteinove jednotky o sile asi 9 a pol divízie mali za úlohu v spolupráci s ďalšími dvoma armádami podniknúť z juhu k mestu, prekročiť Nevu a odrezať ho od Ladožského jazera

Otázka: Kedy bol dobytý Sevastopoľ ?
Odpoveď: v lete 1942

Otázka: Čo znamenala tzv . siňavská operácia ?
Odpoveď: Sovietske velenie však tento úmysel nepriateľa odhalilo a 27. augusta 1942 podniklo na pripravujúce sa jednotky 18. armády niekoľko protiútokov – tzv. siňavská operácia
Blokáda Leningradu

Na začiatok roku 1942 dostali nemecké jednotky okolo Leningradu nové úlohy. Mali sa opäť pokúsiť zmocniť mesta zefektívnením obkľúčenia tak po zemi ako aj zo vzduchu a po mori, pri čom mali vyradiť z činnosti Baltské letectvo a zabrániť prienikom sovietskych ponoriek z Fínskeho zálivu. Likvidácia sovietskeho zoskupenia vojsk o sile asi 40 divízií pri Leningrade a Oranienbaume, by bola pre Nemecko veľkým vojenským víťazstvom, ktorým by mohli nemecké vojská ohroziť Moskvu zo severu ešte v roku 1941, rovnako by odrezali severné prístavy ako bol Archangeľsk a Murmansk, a tým by pripravili ZSSR o jednu z tepien prísunu zásob od jeho západných spojencov. To všetko však nebolo vzhľadom na nedostatočné nemecké sily možné. 7. januára 1942 sa Sovieti južne od Ladožského jazera pokúsili o ofenzívu vedenú 2. údernou armádou gen. A. A. Vlasova ale aj jednotkami 52., 54. a 59. armády. Po ťažkých, 16 týždňov trvajúcich bojoch, sa však Nemcom 27. marca 1942 podarilo v ťažkom lesnatom a močaristom teréne sovietske jednotky obkľúčiť. Tým čoskoro došli potraviny aj munícia. Boje pokračovali až do leta, kedy boli postupne všetky sovietske jednotky, ktorým sa nepodarilo uniknúť, zničené alebo padli do zajatia, podobne ako ich veliteľ. Tzv. ljubanská útočná operácia, jeden zo zúfalých pokusov o prerušenie blokády mesta skončil tragickou porážkou. Zahynulo alebo padlo do zajatia 95 064 mužov 2. údernej a 54. armády, ďalších 213 303 bolo ranených alebo chorých. V dôsledku nedostatku síl však na mieste prešľapovali aj Nemci a boje v oblasti ešte ani z ďaleka neskončili.

Otázka: Kedy sa odohrala ofenzíva generála A.A. Vlasova pri Ladožskom jazere ?
Odpoveď: 7. januára 1942

Otázka: Aké nové úlohy dostali nemecké jednotky okolo Leningradu začiatkom roka 1942 ?
Odpoveď: Na začiatok roku 1942 dostali nemecké jednotky okolo Leningradu nové úlohy. Mali sa opäť pokúsiť zmocniť mesta zefektívnením obkľúčenia tak po zemi ako aj zo vzduchu a po mori, pri čom mali vyradiť z činnosti Baltské letectvo a zabrániť prienikom sovietskych ponoriek z Fínskeho zálivu

Otázka: Aké množstvo sovietskych vojsk bojovalo pri Leningrade a Oranienbaume v roku 1942 ?
Odpoveď: asi 40 divízií

Otázka: Koľko sovietskych mužov zahynulo pri tzv . ljublanskej útočnej operácii ?
Odpoveď: Zahynulo alebo padlo do zajatia 95 064 mužov 2. údernej a 54. armády, ďalších 213 303 bolo ranených alebo chorých
Blokáda Leningradu

Keď boli zvyšky XXXIX. tankového zboru 22. decembra 1941 pri údajných −52 °C presunuté cez Volchov, mali za sebou urputné ozbrojené stretnutia s nepriateľom. Iba samotná sliezska 18. pešia (motorizovaná) divízia stratila 9 000 mužov a jej mužstvo teraz predstavovalo 741 mužov. Veľké straty mali aj ostatné nemecké jednotky, 3. prápor 30. pechotného (motorizovaného) pluku pri pochode z Čudova do Tichvinu stratil v dôsledku silného mrazu −40 °C a s ním súvisiacich omrzlín 250 mužov, čo bola prakticky polovica jeho bojovej sily. Aj napriek tomu, že boje na čas ustali sa úsek frontu medzi Leningradom a Volchovom stal trvalým ohniskom nebezpečenstva pre nemecké vojská pred Leningradom.

Otázka: Aké straty utrpel nemecký   3 . prápor 30 . pechotného pluku pri presune z Čudova do Tichvinu ?
Odpoveď: 250 mužov, čo bola prakticky polovica jeho bojovej sily

Otázka: Kedy boli zvyšky ruského XXXIX . tankového zboru presunuté cez Volchov
Odpoveď: 22. decembra 1941

Otázka: Koľko stupňov bolo pri presune XXXIX . tankového zboru v roku 1941 cez Volchov ?
Odpoveď: údajných −52 °C

Otázka: Koľko mužov stratila sliezska 18 . pešia divízia pri presune cez Volchov v roku 1941 ?
Odpoveď: Iba samotná sliezska 18. pešia (motorizovaná) divízia stratila 9 000 mužov

Otázka: Aká bola teplota pri prechode nemeckej pechoty z Čudova do Tichvinu ?
Odpoveď: −40 °C
Blokáda Leningradu

Operácia mala za následok obrovské množstvo obetí, najmä medzi civilným obyvateľstvom. V dôsledku obkľúčenia zomrelo od hladu v obliehanom meste asi 650 000 až 800 000 civilistov. Boje rôznej intenzity trvali od 8. septembra 1941 do úplného prerušenia blokády mesta 18. januára 1944. Neschopnosť nacistických vojsk obsadiť Leningrad a podcenenie síl nepriateľa na tomto úseku frontu boli jedným z veľkých neúspechov operácie Barbarossa a významne sa podieľali na strategickej porážke nemeckých vojsk na východnom fronte. Viaceré zdroje sa zhodujú v tom, že obrana mesta by rýchlo podľahla útokom vojsk Osi, keby fínske jednotky pokračovali v útoku na sovietske územie aj mimo hraníc Fínska spred roku 1940.

Otázka: Ako dopadla operácia Barbarossa ?
Odpoveď: Neschopnosť nacistických vojsk obsadiť Leningrad a podcenenie síl nepriateľa na tomto úseku frontu boli jedným z veľkých neúspechov operácie Barbarossa a významne sa podieľali na strategickej porážke nemeckých vojsk na východnom fronte

Otázka: Koľko civilistov zomrelo v dôsledku hladu pri blokáde Leningradu ?
Odpoveď: 650 000 až 800 000 civilistov

Otázka: Ako dlho trvali boje pri Leningrade ?
Odpoveď: Boje rôznej intenzity trvali od 8. septembra 1941 do úplného prerušenia blokády mesta 18. januára 1944

Otázka: Ako sa nazývala operácia obliehania Leningradu nemeckými vojskami ?
Odpoveď: Barbarossa
Blokáda Leningradu

Nový veliteľ okamžite zastavil prípravy na mínovanie mesta a flotily. Presunul väčšinu síl brániacich Karelskú šiju na front južne a juhozápadne od mesta. Fínske jednotky sa totiž od konca júla už o žiadne ofenzívne akcie smerom na Leningrad nepokúšali a zostávali na Manerheimov rozkaz v obrane. Nemecký pridelenec vo fínskom generálnom štábe Waldemar Erfurth to odôvodňoval tým, že sa Fíni už od vzniku svojej krajiny držia zásady neohrozovať Leningrad. Ak by Fíni postupovali ďalej, je takmer isté, že mesto by padlo v priebehu krátkej doby. Žukov ďalej s pomocou námorného delostrelectva organizoval účinnú palebnú podporu pozemným vojskám na najdôležitejších smeroch, chýbajúce protitankové delostrelectvo nahradil presunom protilietadlových kanónov na front. Sovieti však vo vnútri obkľúčenia nemali dostatok záloh, mali nedostatočné letecké krytie a chýbali im aj bombardovacie lietadlá.

Otázka: Akou zásadou sa držia Fíni od vzniku svojej krajiny ?
Odpoveď: Fíni už od vzniku svojej krajiny držia zásady neohrozovať Leningrad
Blokáda Leningradu

V nasledujúcich dňoch nemecké vojská prenikli až na samý okraj mesta. Veliteľ Leningradského frontu maršal Vorošilov a jeho okolie z výboru strany mesta začali panikáriť a vydávali hysterické príkazy ako napríklad ozbrojenie leningradských robotníkov pikami a dýkami. Luftwaffe začala intenzívnejšie bombardovať mesto, v čom jej už nedokázalo sovietske letectvo trpiace nedostatkom stíhačiek zabrániť. Situáciu komplikovala aj zúfalá situácia na fronte. Ale po tom, čo bol vydaný rozkaz na zamínovanie lodí Baltského námorníctva, aj sám Stalin pochopil, že situácia už zašla priďaleko, a pozbavil 11. septembra Vorošilova funkcie a nahradil ho armádnym generálom Žukovom. Rozkaz nadobudol platnosť večer 12. septembra, keď do mesta Žukov priletel.

Otázka: Kto bol veliteľ Leningradského frontu ?
Odpoveď: maršal Vorošilov

Otázka: Akým nedostatkom trpelo sovietske letectvo ?
Odpoveď: sovietske letectvo trpiace nedostatkom stíhačiek

Otázka: Čo robil Luftwaffe ?
Odpoveď: Luftwaffe začala intenzívnejšie bombardovať mesto
Blokáda Leningradu

7. septembra sa podarilo zastaviť jednotkám 11. zboru sovietskej 8. armády nemecký postup po pobreží v Koporskom zálive a 15 km južne od Petergofa, jednotky však boli odrezané od zvyšku frontu. Západný úsek sovietskej obrany mesta sa opieral o rieku Neva. Nemecké vojská 4. septembra začali systematicky ostreľovať mesto ťažkým delostrelectvom a v nasledujúcich dňoch navyše mesto niekoľkokrát zasiahli silnými náletmi. 8. septembra sa nacistickým vojskám podarilo upevniť svoje postavenia na brehu Ladožského jazera tým, že dobyli Šlisseľburg a dlhodobo odrážali všetky protiútoky sovietskych vojsk. Týmto krokom bolo mesto Leningrad po súši celkom odrezané od zvyšku krajiny. Začala sa blokáda, ktorá nemá svojím rozsahom a počtom obetí dodnes v dejinách obdobu.

Otázka: Kedy sa podarilo zastaviť postup nemeckej armády po pobreží V Koporskom zálive ?
Odpoveď: 7. septembra
Jacques Delors

Na jeseň 1988 upovedomil britský Kongres obchodného zväzu, že Európska komisia bude vyvíjať tlak na vlády aby vytvorili pro-zamestnaneckú legislatívu. Reakcia britskej predsedníčky vlády Margaret Thatcherovej z 20. septembra 1988 bola, že nebojovala za väčšiu suverenitu štátu na to, aby nejaký bruselský superštát suverenitu upieral. Tento vývoj hral kľúčovú rolu v domácej politike Spojeného kráľovstva; na začiatku 80. rokov 20. storočia množstvo labouristov vystupovalo proti Európskym spoločenstvám, zatiaľ čo konzervatívci Harolda Macmillana a Edwarda Heatha sa chceli ku Spoločenstvám pripojiť. Po roku 1988 sa konzervatívci rozdelili v názoroch a konzervatívci s Thatcherovou na čele boli proti hlbšej integrácii.

Otázka: Aká bola reakcia Thatcherovej ?
Odpoveď: Reakcia britskej predsedníčky vlády Margaret Thatcherovej z 20. septembra 1988 bola, že nebojovala za väčšiu suverenitu štátu na to, aby nejaký bruselský superštát suverenitu upieral.

Otázka: Čo ja dialo na jeseň 1988 ?
Odpoveď: Na jeseň 1988 upovedomil britský Kongres obchodného zväzu, že Európska komisia bude vyvíjať tlak na vlády aby vytvorili pro-zamestnaneckú legislatívu.

Otázka: Čo sa dialo po roku 1988 ?
Odpoveď: Po roku 1988 sa konzervatívci rozdelili v názoroch a konzervatívci s Thatcherovou na čele boli proti hlbšej integrácii.

Otázka: Kto bola Margaret Thatcherová ?
Odpoveď: britskej predsedníčky vlády Margaret Thatcherovej
Ryszard Siwiec

Ryszard Siwiec (vyslov Ryšard Šiviec) (* 7. marec 1909, Dębica – † 12. september 1968, Varšava) bol poľský účtovník z Przemyślu, počas vojny príslušník odbojovej Krajinskej armády (Armia Krajowa), ktorý sa na protest proti invázii vojsk Varšavskej zmluvy do Česko-Slovenska 8. septembra 1968 upálil na celorepublikových dožinkách na varšavskom Štadióne desaťročia pred zrakmi vedenia poľskej komunistickej strany, diplomatov a 100 tisíc divákov. Skôr než sa polial benzínom, rozhodil do davu letáky s protestnou výzvou. Zomrel po 4 dňoch v nemocnici.

Otázka: Co robil Ryszard Siwiec ?
Odpoveď: bol poľský účtovník

Otázka: Odkiaľ bol Ryszard Siwiec ?
Odpoveď: z Przemyślu

Otázka: Kto bol Ryszard Siwiec ?
Odpoveď: bol poľský účtovník z Przemyślu

Otázka: Čím bol počas vojny Ryszard Siwiec ?
Odpoveď: príslušník odbojovej Krajinskej armády

Otázka: Čo urobil Ryszard Siwiec ?
Odpoveď: bol poľský účtovník z Przemyślu, počas vojny príslušník odbojovej Krajinskej armády (Armia Krajowa), ktorý sa na protest proti invázii vojsk Varšavskej zmluvy do Česko-Slovenska 8. septembra 1968 upálil na celorepublikových dožinkách na varšavskom Štadióne desaťročia pred zrakmi vedenia poľskej komunistickej strany, diplomatov a 100 tisíc divákov.

Otázka: Kde zomrel Ryszard Siwiec ?
Odpoveď: Varšava

Otázka: Kedy zomrel Ryszard Siwiec ?
Odpoveď: 12. september 1968

Otázka: Kedy sa narodil Ryszard Siwiec ?
Odpoveď: 7. marec 1909

Otázka: Kedy zomrel Ryszard ? Siwiec
Odpoveď: 12. september 1968

Otázka: Kde zomrel Ryszard Siwiec ?
Odpoveď: Varšava
SDR-4x

Je to robot určený na zábavu, dokáže chodiť, spievať, tancovať, hrať futbal a mnohé ďalšie činnosti. Pre svoju konštrukčnú výšku 50 cm však nie je schopný chodiť po schodoch. Má 38 kĺbov, a aby bola interakcia medzi človekom a robotom čo najbezpečnejšia, ich stavba je taká, aby nebolo možné do kĺbu vložiť prst a robot ho nemohol náhlym pohybom pricviknúť. Robot je skonštruovaný tak, že sa dokáže postaviť na nohy aj v prípade, že spadne na chrbát. Je určený implicitne na domáce použitie, takže na jeho chodidlách sú namontované senzory, ktoré mu umožňujú chodiť aj po veľmi hrubých kobercoch. Rozdiely vo výške podlahy v dráhe jeho pohybu môžu predstavovať až 10 cm. Aby robot nespadol pri náhlom tlaku na jeho telo zvonku, má zabudovaný reflex predkročenia a zakročenia, podobne ako ho má človek. Ak má robot spadnúť, snaží sa dostať do takej polohy, aby došlo k čo najmenšiemu poškodeniu.

Otázka: Aké dlhé dolné končatiny má robot SDR-4x ?

Otázka: Čo je SDRAM ?

Otázka: Čo dokáže robot aibo ?

Otázka: Koľko kamier má robot SDR-4x ?

Otázka: Aký reflex má zabudovaný robot Ozobot ?

Otázka: Akú výšku má robot SDR-4x ?
Odpoveď: 50 cm

Otázka: Čo je SDR-4x ?
Odpoveď: robot určený na zábavu

Otázka: Čo dokáže robot SDR-4x ?
Odpoveď: dokáže chodiť, spievať, tancovať, hrať futbal a mnohé ďalšie činnosti

Otázka: Koľko kĺbov má robot SDR-4x ?
Odpoveď: 38

Otázka: Ako sú skonštruované kĺby robota SDR-4x ?
Odpoveď: ich stavba je taká, aby nebolo možné do kĺbu vložiť prst a robot ho nemohol náhlym pohybom pricviknúť
Jugend debattiert international

V školskom roku 2015/16 sa na súťaži zúčastnilo viac ako 2 300 žiakov na 157 školách. Na týchto školách sa projekt integruje do vyučovania. Špeciálne vyškolení učitelia učia žiakov debatovať a organizujú s nimi debaty. Žiaci medzi sebou debatujú najprv na úrovni školy a regiónu, najlepší postúpia do národného kola a nakoniec do medzinárodného finále. Toho sa zúčastňujú všetci žiaci zo všetkých krajín projektu, ktorí sa umiestnili na prvom a druhom mieste v národnom kole. Od IV. Medzinárodného finále v Berlíne v roku 2010 podporujú víťazi spolkovej súťaže Jugend debattiert v Nemecku účastníkov ako mentori.

Otázka: Koľko žiakov sa zúčastnilo na súťaži Jugend debattiert international v školskom roku 2015/16 ?
Odpoveď: viac ako 2 300

Otázka: Z koľkých škôl sa žiaci zúčastnili na súťaži   Jugend debattiert international v školskom roku 2015/16 ?
Odpoveď: 157
Eucheir (sochár)

Eucheir, syn a žiak sochára Euboulida z atického dému Krópidai, bol činný v 1. polovici 2. storočia pred Kr. Pochádzal z rodiny sochárov, v ktorej sa počas piatich generácií striedalo meno Eucheir s menom Euboulides. Zachovalo sa niekoľko jeho menom i menom jeho syna signovaných podstavcov zo sôch (Loewy, IG II 222 - 227, IG II 544, IG II² 4296 a IG XII,9 140), ktoré zhotovili v tom istom období. Našli sa v Aténach (najmä v Agore), Delfách, na ostrove Euboia alebo v Eleusine:
 
- text v starogréčtine - Hranaté zátvorky znamenajú doplnenie medzier (lacunae) a označujú písmená, ktoré sú nečitateľné alebo úplne stratené.

Otázka: Koho žiakom bol sochár Eucheir ?
Odpoveď: syn a žiak sochára Euboulida z atického dému Krópidai

Otázka: V ktorom období bol činný sochár Eucheir ?
Odpoveď: v 1. polovici 2. storočia pred Kr.
Marián Chovanec

Základnú školu a gymnaziálne štúdia absolvoval v Trenčíne. Po maturite začal študovať na Rímskokatolíckej cyrilometodskej bohosloveckej fakulte v Bratislave. Pre účasť na protestnej hladovke proti prorežimnej organizácii kňazov Pacem in terris v roku 1981 bol na zásah štátnej moci zo seminára vylúčený. Na teologické štúdiá ho opätovne prijali až v roku 1986. V roku 1990 bol vyslaný na ďalšie teologické štúdia na Katolícku univerzitu v poľskom Lubline. V roku 1992 získal licenciát teológie a v roku 1994 doktorát v odbore dogmatickej teológie.

Otázka: Kde absolvoval diecézny biskup Rudolf Baláž základnú a strednú školu ?

Otázka: Na ktorej vysokej škole študoval diecézny biskup Jozef Haľko ?

Otázka: Prečo bol v budúcnosti diecézny biskup Marián Chovanec vylúčený zo seminára ?

Otázka: V ktorom roku bol diecéznemu biskupovi Mariánovi Chovancovi zrušený licenciát teológie ?

Otázka: V ktorom roku získal diecézny biskup Marián Chovanec doktorát v elektrotechnickom odbore ?

Otázka: Kde absolvoval diecézny biskup Marián Chovanec základnú a strednú školu ?
Odpoveď: v Trenčíne

Otázka: Na ktorej vysokej škole študoval diecézny biskup Marián Chovanec ?
Odpoveď: na Rímskokatolíckej cyrilometodskej bohosloveckej fakulte v Bratislave

Otázka: Prečo bol v minulosti diecézny biskup Marián Chovanec vylúčený zo seminára ?
Odpoveď: Pre účasť na protestnej hladovke proti prorežimnej organizácii kňazov

Otázka: V ktorom roku získal diecézny biskup Marián Chovanec licenciát teológie ?
Odpoveď: 1992

Otázka: V ktorom roku získal diecézny biskup Marián Chovanec doktorát v odbore dogmatickej teológie ?
Odpoveď: 1994
Koniarovce

Písomné zmienky sú zachytené názvami Lovaszisomorfalu, 1920 Somorová - Lovasovce, 1945 Koniarovce. Na miestnom cintoríne sa nachádza kaplnka z 19. storočia, v ktorej je umiestnená socha Piety - ľudová kamenárska práca. Zaujímavosťou obce je kúria z 18. storočia, ktorá je hodnotným dokladom vývoja architektúry. Prezentuje drobné zemianske sídlo. K nej patrí i okrasná záhrada s voľne krajinárskou úpravou, založená počas prestavby kúrie na prelome 19. a 20. storočia. Kúria i záhrada boli v roku 1993 vyhlásené za kultúrnu pamiatku.

Otázka: Z ktorého obdobia pochádza kaplnka v obci Lovaszisomorfalu ?

Otázka: Čo nie je zaujímavosťou obce Koniarovce ?

Otázka: Pod akým názvom sú zachytené prvé písomné zmienky o obci Komárovce v roku 1945 ?

Otázka: Čo nie je umiestnené v miestnej kaplnke v obci Koniarovce ?

Otázka: Akým názvom sú zachytené územné zmienky v roku 1945 ?
Odpoveď: Koniarovce

Otázka: Akým názvom sú zachytené územné zmienky v roku 1920 ?
Odpoveď: Somorová - Lovasovce

Otázka: Čo je umiestnené v miestnej kaplnke ?
Odpoveď: socha Piety - ľudová kamenárska práca

Otázka: Z akého obdobia sa nachádza kaplnka na tomto území ?
Odpoveď: z 19. storočia

Otázka: Čo je zaujímavosťou obce ?
Odpoveď: kúria z 18. storočia, ktorá je hodnotným dokladom vývoja architektúry
Malý Blaník (prírodná rezervácia)

Proces ochrany spočíva v postupnej eliminácii geograficky nepôvodných drevín (smrekovca), obmedzenie zastúpenia smreku, obnove pôvodných druhov drevín (buk, jedľa) aj s pôvodnou prímesou vzácnejších stromov (javor horský, lipa, jelša). Preferovaný spôsob obmeny skladby lesa je prirodzená obnova (odumretie starých jedincov, obnova pod materským porastom) vhodne podporená skupinovou sečou, zdravotným výberom a podsadbou. Cieľom obnovy je vekovo, druhovo i priestorovo diferencovaný les s vysokou mierou prirodzených druhov a vysokou ekologickou stabilitou.

Otázka: Aký je preferovaný spôsob obmeny skladby lesa ?
Odpoveď: prirodzená obnova (odumretie starých jedincov, obnova pod materským porastom) vhodne podporená skupinovou sečou, zdravotným výberom a podsadbou

Otázka: V čom spočíva proces ochrany skladby lesa ?
Odpoveď: Proces ochrany spočíva v postupnej eliminácii geograficky nepôvodných drevín (smrekovca), obmedzenie zastúpenia smreku, obnove pôvodných druhov drevín (buk, jedľa) aj s pôvodnou prímesou vzácnejších stromov (javor horský, lipa, jelša).

Otázka: Čo je cieľom obnovy skladby lesa ?
Odpoveď: Cieľom obnovy je vekovo, druhovo i priestorovo diferencovaný les s vysokou mierou prirodzených druhov a vysokou ekologickou stabilitou.
NGC 2244

Jej najjasnejšia hviezda 12 Monocerotis dosahuje 5,8 mag.  Uhlový priemer hviezdokopy dosahuje 40 oblúkových minút, čo je asi polovica priemeru hmloviny Rozeta.  Obsahuje 15 hviezd s jasnosťou medzi 6, až 9. magnitúdou. Jej hviezdy majú pravdepodobne menší vek ako pol milióna rokov až štyri milióny rokov. Ich prudký hviezdny vietor vytlačil zvyšky okolitej materskej hmloviny a vytvoril v strede hmloviny dutinu, ktorá jej dáva charakteristický vzhľad rozkvitnutej ruže. Hviezdokopa sa dá vyhľadať aj poľným ďalekohľadom s vysokou svetelnosťou alebo triédrom.

Otázka: Ktorá je najjasnejšia hviezda hviezdokopy NGC 2244 ?
Odpoveď: 12 Monocerotis

Otázka: Aký je uhlový priemer hviezdokopy NGC 2244 ?
Odpoveď: 40 oblúkových minút

Otázka: Aký vek majú hviezdy hviezdokopy NGC 2244 ?
Odpoveď: Jej hviezdy majú pravdepodobne menší vek ako pol milióna rokov až štyri milióny rokov

Otázka: Koľko hviezd obsahuje hviezdokopa NGC 2244 ?
Odpoveď: Obsahuje 15 hviezd
Eukaryotická bunka

Bunky eukaryotov sú veľmi odlišné od prokaryotickej bunky nielen v otázke veľkosti, ale vykazujú značné rozdiely aj po štruktúrnej stránke. Na rozdiel od prokaryotov sú komplexnejšie a tzv. kompartmentalizované, teda rozdelené na jednotlivé kompartmenty („oddelenia“). Obsahujú napríklad pravé jadro obklopené dvojitou membránou, ktorá oddeľuje DNA od okolitých častí bunky. Ďalším výrazným znakom je endomembránový systém, čiže skupina organel taktiež obalených membránou. K týmto patrí hlavne endoplazmatické retikulum, Golgiho aparát, lyzozómy či mitochondrie, prípadne funkčné deriváty mitochondrií (hydrogenozómy, mitozómy).

Otázka: Aké organely obsahuje eukaryotická bunka ?
Odpoveď: hlavne endoplazmatické retikulum, Golgiho aparát, lyzozómy či mitochondrie, prípadne funkčné deriváty mitochondrií (hydrogenozómy, mitozómy)
Eukaryotická bunka

Bunky eukaryotov majú priemerne desaťkrát väčšie (lineárne) rozmery než bunky prokaryotických organizmov, hoci toto pravidlo platí len zhruba. Väčšina eukaryotických buniek vrátane napr. telesných buniek človeka je však stále príliš malá na to, aby sa dala pozorovať voľným okom, čiže bez optických prístrojov ako napríklad mikroskop. Najmenšie eukaryotické bunky má zelená riasa Ostreococcus tauri, a to približne jeden μm, tzn. sú menšie ako napr. bunka baktérie Escherichia coli. Napriek tomu poznáme aj mnohé obrovské eukaryotické bunky. Značné rozmery dosahujú hlavne niektoré mnohojadrové bunky vo vnútri tiel veľkých živočíchov (ako napr. niektoré nervové bunky), ktoré sú však neschopné samostatnej existencie. Taktiež žĺtok vo vajciach pštrosa či vyhynulého vtáka Aepyornis dosahuje obrovské rozmery, hoci pred oplodnením predstavuje tiež len jedinú bunku. Pokiaľ sa však zameriame na najväčšiu bunku schopnú samostatnej existencie, existujú aj mimoriadne veľké jednobunkové organizmy. Veľmi veľká (až jeden meter) je jednobunková zelená riasa rodu Caulerpa. Mnohojadrové plazmódiá prvokov, ako je Physarum polycephalum, môžu tiež dosahovať veľkosť niekoľko metrov –  boli zaznamenané jedince vo vnútri tiel veľkých živočíchov s plochou  Štvorcový meterm² m²
.

Otázka: Ako sa rozmerovo líšia bunky eukaryotických a prokaryotických organizmov ?
Odpoveď: Bunky eukaryotov majú priemerne desaťkrát väčšie (lineárne) rozmery než bunky prokaryotických organizmov, hoci toto pravidlo platí len zhruba

Otázka: Ktorý organizmus má najmenšie eukaryotické bunky ?
Odpoveď: Najmenšie eukaryotické bunky má zelená riasa Ostreococcus tauri, a to približne jeden μm, tzn. sú menšie ako napr. bunka baktérie Escherichia coli
Eukaryotická bunka


 
Mitochondrie sú organely slúžiace prevažne na získavanie energie pre bunku tzv. bunkovým dýchaním (aeróbnou oxidáciou). Majú vlastnú genetickú informáciu. Zo živočíšnych eukaryotických buniek chýbajú iba u extrémne špecializovaných parazitov, napr. Haemosporidia a Microspora. U Pelomyxozoa ich funkciu vykonávajú symbiotické baktérie. Na povrchu sú mitochondrie obalené dvojitou membránou. Vonkajší list tejto membrány je hladký, vnútorný list vbieha vo forme úzkych záhybov do mitochondrie a vytvára priehradky – kristy, ktoré zväčšujú vnútorný povrch mitochondrií.

Otázka: Má každý živočích eukaryotické bunky ?
Odpoveď: Zo živočíšnych eukaryotických buniek chýbajú iba u extrémne špecializovaných parazitov, napr. Haemosporidia a Microspora

Otázka: Čo sú to mitochondrie ?
Odpoveď: Mitochondrie sú organely slúžiace prevažne na získavanie energie pre bunku tzv. bunkovým dýchaním (aeróbnou oxidáciou).
Ivan Droppa

Po návrate do Európy hrával v slovenskej extralige, nemeckej DEL a českej najvyššej súťaži. V sezóne 2005/06 získal s MsHK Žilina majstrovský titul. Od ročníka 2006/07 bol hráčom HC Košice, kde odohral dva roky.

V druhom sa klub prebojoval do finále extraligy, kde podľahol Slovanu Bratislava. Pred ďalším ročníkom sa stal hráčom Žiliny, v jeho závere prestúpil do klubu Schwenninger Wild Wings z 2. nemeckej ligy. Počas nasledujúcej sezóny hral vo francúzskom Ours de Villard-de-Lans a za MHK Dolný Kubín v 2. SHL. Potom dva roky nehral, v ročníku 2012/13 nastúpil v 7 zápasoch za B-mužstvo Liptovského Mikuláša (2. SHL).

Otázka: Kde hral hokejista Ivan Droppa v sezóne 2012/2013 ?
Odpoveď: nastúpil v 7 zápasoch za B-mužstvo Liptovského Mikuláša (2. SHL)

Otázka: S akým tímom získal hokejista Ivan Droppa majstrovský titul v sezóne 2005/2006 ?
Odpoveď: MsHK Žilina

Otázka: Za aký klub hral hokejista Ivan Droppa v sezóne 2006/2007 ?
Odpoveď: HC Košice

Otázka: Ako dlho pôsobil hokejista Ivan Droppa v HC Košice ?
Odpoveď: dva roky