lukasjanek/skquad huggingface dataset:
Slovenská debatná asociácia

Mnoho vysokoškolákov a vysokoškoláčok, ktorí boli aktívni v debatnom programe na strednej škole aj počas štúdia na univerzite. Pridávajú sa k nim aj spolužiaci a spolužiačky, ktorí sa s debatným programom na stredných školách nestretli. Vysokoškolský debatný program však zahŕňa len niekoľko väčšinou česko-slovenských debatných turnajov. Slovenskí debatéri sa pravidelne zúčastňujú Akademických majstrovstiev Česka a Slovenska a ďalších medzinárodných turnajov v Európe, kde dosahujú dobré výsledky.

Otázka: Ako sú na tom slovenskí debatéri a ich úspechy v debatných turnajoch ?
Odpoveď: . Slovenskí debatéri sa pravidelne zúčastňujú Akademických majstrovstiev Česka a Slovenska a ďalších medzinárodných turnajov v Európe, kde dosahujú dobré výsledky.

Otázka: Sú debatné súťaže len vecou Česka a Slovenska ?
Odpoveď: Slovenskí debatéri sa pravidelne zúčastňujú Akademických majstrovstiev Česka a Slovenska a ďalších medzinárodných turnajov v Európe, kde dosahujú dobré výsledky.

Otázka: Je debatný program len pre stredoškolákov ?
Odpoveď: Mnoho vysokoškolákov a vysokoškoláčok, ktorí boli aktívni v debatnom programe na strednej škole aj počas štúdia na univerzite.

Otázka: Môžem začať s debatným programom aj na vysokej škole ?
Odpoveď: Mnoho vysokoškolákov a vysokoškoláčok, ktorí boli aktívni v debatnom programe na strednej škole aj počas štúdia na univerzite. Pridávajú sa k nim aj spolužiaci a spolužiačky, ktorí sa s debatným programom na stredných školách nestretli.

Otázka: Čo zahŕňa vysokoškolský debatný program ?
Odpoveď: Vysokoškolský debatný program však zahŕňa len niekoľko väčšinou česko-slovenských debatných turnajov.
Slovenská debatná asociácia

Slovenská debatná liga je základom stredoškolského debatného programu. Debatéri a debatérky sa v nej zúčastňujú troch regionálnych turnajov v západoslovenskom, stredoslovenskom a východoslovenskom regióne. Typický turnaj v Slovenskej debatnej lige pozostáva zo štyroch súťažných kôl.  Študenti v jednom kole obhajujú a v druhom vyvracajú „pripravenú“ tézu, zadávanú asi mesiac pred turnajom. Ďalšie dve kolá prebiehajú na „improvizované“ tézy, zadané najviac hodinu pred debatou. Debatéri sa tak pripravujú na turnaj dvoma spôsobmi – s informačnými zdrojmi, aj pod časovým  tlakom, keď im vystačí len ich všeobecný prehľad.
Najlepšie tímy z každého regiónu postupujú koncom sezóny na Finále Slovenskej debatnej ligy. Finálová debata ligy sa od roku 2008 koná v rokovacej sále Národnej rady Slovenskej republiky.

Otázka: Čo je základom stredoškolského debatného programu ?
Odpoveď: Slovenská debatná liga je základom stredoškolského debatného programu

Otázka: Koľko má Slovenská debatná liga regionálnych turnajov ?
Odpoveď: Debatéri a debatérky sa v nej zúčastňujú troch regionálnych turnajov

Otázka: V akých regiónoch sa odohrávajú turnaje v debate ?
Odpoveď: Debatéri a debatérky sa v nej zúčastňujú troch regionálnych turnajov v západoslovenskom, stredoslovenskom a východoslovenskom regióne.

Otázka: Ako vyzerá typický turnaj v Slovenskej debatnej lige ?
Odpoveď: Typický turnaj v Slovenskej debatnej lige pozostáva zo štyroch súťažných kôl.  Študenti v jednom kole obhajujú a v druhom vyvracajú „pripravenú“ tézu, zadávanú asi mesiac pred turnajom. Ďalšie dve kolá prebiehajú na „improvizované“ tézy, zadané najviac hodinu pred debatou. Debatéri sa tak pripravujú na turnaj dvoma spôsobmi – s informačnými zdrojmi, aj pod časovým  tlakom, keď im vystačí len ich všeobecný prehľad.

Otázka: Kde sa koná finálová debata ligy ?
Odpoveď: Finálová debata ligy sa od roku 2008 koná v rokovacej sále Národnej rady Slovenskej republiky.
Slovenská debatná asociácia


Slovenská debatná asociácia (skrátene "SDA") je nezávislé apolitické občianske združenie, ktoré je jedným z mála vzdelávacích mimovládnych organizácií zameraných na podporu kritického myslenia a jedinou organizáciou na Slovensku, ktorá zastrešuje akademickú debatu pre žiakov/žiačky a študentov/študentky. Vznikla 17. novembra 1999, kedy nadviazala na debatný program Nadácie otvorenej spoločnosti fungujúci od roku 1994,
má zhruba 1 000 členov a členiek a pôsobí na území celého Slovenska prostredníctvom približne 50 debatných klubov, z čoho najväčšiu časť tvoria stredoškolské kluby. Je jedným zo zakladajúcich členov Medzinárodnej debatnej vzdelávacej asociácie (IDEA).

Otázka: Čo znamená skratka SDA ?
Odpoveď: Slovenská debatná asociácia (skrátene "SDA")

Otázka: Koľko členov má Slovenská debatná asociácia ?
Odpoveď: má zhruba 1 000 členov a členiek

Otázka: Na aký program nadväzuje SDA ?
Odpoveď: Vznikla 17. novembra 1999, kedy nadviazala na debatný program Nadácie otvorenej spoločnosti fungujúci od roku 1994,

Otázka: Kedy vznikla SDA ?
Odpoveď: Vznikla 17. novembra 1999

Otázka: Čo je to slovenská debatná asociácia ?
Odpoveď: Slovenská debatná asociácia (skrátene "SDA") je nezávislé apolitické občianske združenie, ktoré je jedným z mála vzdelávacích mimovládnych organizácií zameraných na podporu kritického myslenia a jedinou organizáciou na Slovensku, ktorá zastrešuje akademickú debatu pre žiakov/žiačky a študentov/študentky.
Slovenská debatná asociácia

Metodický prístup je základom všetkej práce v SDA. Na začiatku každého školského roka sa koná seminár pre trénerov, na ktorom sa preberajú najpálčivejšie otázky debatnej metodiky a práce s mladými ľuďmi v debatnom klube. Každý rok SDA školí aj začínajúcich rozhodcov. Trénerský a rozhodcovský seminár v roku 2009 podporila Nadácia Tatrabanky.
SDA organizuje pre učiteľov úvody do debatovania ako vyučovacej metódy aj vzdelávacej aktivity. V roku 2009 sa štyri takéto jednodňové podujatia organizovali v spolupráci s Britskou radou.
Realizovali sme aj metodické semináre o debatovaní, argumentácii a vedení diskusií pre rôzne ďalšie skupiny, pričom by v tejto činnosti rada naďalej pokračovala.

Otázka: Čo sa koná na začiatku každého školského roka v SDA ?
Odpoveď: koná seminár pre trénerov, na ktorom sa preberajú najpálčivejšie otázky debatnej metodiky a práce s mladými ľuďmi v debatnom klube

Otázka: Čo je základom všetkej práce v SDA ?
Odpoveď: Metodický prístup
Slovenská debatná asociácia

Verejné debaty využívajú partneri SDA na zvýšenie povedomia o dôležitých témach, ktoré sa ich dotýkajú. Môžu slúžiť aj ako protihodnota za poskytnutie sponzorského príspevku.
SDA má bohaté skúsenosti s organizovaním takýchto debát. V spolupráci so Stredoeurópskym fórom organizujedebaty vysokoškolákov na pripomenutie dvadsiateho výročia Nežnej revolúcie. Od roku 2008 je súčasťou Týždňa nových menšín, organizovaného Nadáciou Milana Šimečku, aj debata stredoškolákov. V rokoch 2007 a 2008 boli realizované debaty o multikulutralizme v rámci projektu Európskej kultúrnej nadácie Stranger Festival, o klimatických zmenách v rámci projektu Brtiskej rady ZeroCarbonCities a o európskych otázkach v rámci projektu Medzinárodnej debatnej vzdelávacej asociácie European Youth Speak.

Otázka: Aké skúsenosti ma SDA s organizovaní debát ?
Odpoveď: bohaté skúsenosti
Slovenská debatná asociácia

V spolupráci so školami pracujeme na integrácii debatných metód do formálneho vzdelávania. V júni 2009 sa na Evanjelickom gymnáziu v Tisovci konal týždenný kurz, v rámci ktorého boli so základmi argumentácie, debaty a verejného vystupovania oboznámení všetci žiaci prvého a druhého ročníka.
Na konci roka 2009 sa na Evanjelickom kolegiálnom gymnáziu v Prešove bude konať seminár pre pedagógov o využívaní deliberatívnych metód vo vzdelávaní.
SDA okrem toho úzko spolupracuje s učiteľmi akademickej debaty ako predmetu na Gymnáziu Tomáša Akvínskeho v Košiciach a Gymnáziu Malacky.

Otázka: Organizujú sa v Malackách debatné krúžky ?
Odpoveď: SDA okrem toho úzko spolupracuje s učiteľmi akademickej debaty ako predmetu na Gymnáziu Tomáša Akvínskeho v Košiciach a Gymnáziu Malacky.

Otázka: Je snaha integrovať debaty aj do formálnej formy vzdelávania ?
Odpoveď: V spolupráci so školami pracujeme na integrácii debatných metód do formálneho vzdelávania.

Otázka: Čo sa odohralo v roku 2009 na Evanjelickom gymnáziu v Tisovci ?
Odpoveď: V júni 2009 sa na Evanjelickom gymnáziu v Tisovci konal týždenný kurz, v rámci ktorého boli so základmi argumentácie, debaty a verejného vystupovania oboznámení všetci žiaci prvého a druhého ročníka.

Otázka: S kým ešte úzko spolupracuje SDA ?
Odpoveď: SDA okrem toho úzko spolupracuje s učiteľmi akademickej debaty ako predmetu na Gymnáziu Tomáša Akvínskeho v Košiciach a Gymnáziu Malacky.

Otázka: Kedy sa bude konať seminár pre pedagógov o využívaní deliberatívnych metód vzdelávania ?
Odpoveď: Na konci roka 2009 sa na Evanjelickom kolegiálnom gymnáziu v Prešove bude konať seminár pre pedagógov o využívaní deliberatívnych metód vo vzdelávaní.
Slovenská debatná asociácia

Metodický prístup je základom všetkej práce v SDA. Na začiatku každého školského roka sa koná seminár pre trénerov, na ktorom sa preberajú najpálčivejšie otázky debatnej metodiky a práce s mladými ľuďmi v debatnom klube. Každý rok SDA školí aj začínajúcich rozhodcov. Trénerský a rozhodcovský seminár v roku 2009 podporila Nadácia Tatrabanky.
SDA organizuje pre učiteľov úvody do debatovania ako vyučovacej metódy aj vzdelávacej aktivity. V roku 2009 sa štyri takéto jednodňové podujatia organizovali v spolupráci s Britskou radou.
Realizovali sme aj metodické semináre o debatovaní, argumentácii a vedení diskusií pre rôzne ďalšie skupiny, pričom by v tejto činnosti rada naďalej pokračovala.

Otázka: Aké ma vzťahy SDA   s Tatrabankou ?
Odpoveď: Trénerský a rozhodcovský seminár v roku 2009 podporila Nadácia Tatrabanky.

Otázka: Čo sa odohralo roku 2009 v spojení s SDA ?
Odpoveď: SDA organizuje pre učiteľov úvody do debatovania ako vyučovacej metódy aj vzdelávacej aktivity. V roku 2009 sa štyri takéto jednodňové podujatia organizovali v spolupráci s Britskou radou.

Otázka: Relaizovala SDA aj metodický druh seminárov ?
Odpoveď: Realizovali sme aj metodické semináre o debatovaní, argumentácii a vedení diskusií pre rôzne ďalšie skupiny, pričom by v tejto činnosti rada naďalej pokračovala.
Pavol Dúbravský

Meštiansku školu navštevoval vo Zvolene, roku 1924 – 1926 učiteľský ústav v Banskej Bystrici (nedokončil). V roku 1933 – 1934 študoval 2 semestre Hudobnej a dramatickej akadémie v Bratislave, roku 1964 – 1965 navštevoval osvetový kurz pri Strednej  knihovníckej škole tamže. Úradník finančného riaditeľstva a Slovenskej poisťovne vo Zvolene. Člen kočujúceho Slovenského divadla E. Wagnerovej, činohry SND, činohry Divadla Jozefa Gregora Tajovského. Vedúci Domu kultúry vo Zvolene, pracovník vydavateľstva Journal v  Bratislave. Autor básnickej zbierky Bôľ a knihy noviel Čo lepší chlapi... a iné humoresky. Prispieval do športovej tlače. Zanechal rukopis divadelných hier.

Otázka: V ktorom roku navštevoval Pavol Dúbravský meštiansku školu vo Zvolene ?
Odpoveď: 1924

Otázka: V ktorých rokoch študoval Pavol Dúbravský 2 semestre hudobnej dramatickej výchovy ?
Odpoveď: 1933 – 1934

Otázka: Aký kurz navštevoval Pavol Dúbravský v roku 1965 ?
Odpoveď: osvetový kurz pri Strednej  knihovníckej škole
Relikt (biológia)

Relikt je druh (alebo iný taxón) živého organizmu, ktorý sa zachoval na určitom mieste či miestach (tzv. reliktný areál) tak, že toto miesto (miesta) je už len zvyškom pôvodne rozsiahlejšieho a súvislého rozšírenia, pričom týmto rozšírením sa myslí buď čisto geografická plocha (tzv. geografický relikt) alebo taxonomická diverzita (tzv. systematický relikt). Relikt vzniká bez zásahu človeka, t.j. prirodzeným spôsobom - napríklad v dôsledku zmeny klímy, geomorfologickej stavby územia, zmeny pôdnych pomerov či konkurencie medzi druhmi.

Otázka: Čo sa myslí pod pojmom relikt v biológii ?
Odpoveď: Relikt je druh (alebo iný taxón) živého organizmu, ktorý sa zachoval na určitom mieste či miestach (tzv. reliktný areál) tak, že toto miesto (miesta) je už len zvyškom pôvodne rozsiahlejšieho a súvislého rozšírenia, pričom týmto rozšírením sa myslí buď čisto geografická plocha (tzv. geografický relikt) alebo taxonomická diverzita (tzv. systematický relikt).

Otázka: Ako vzniká relikt v biológii ?
Odpoveď: Relikt vzniká bez zásahu človeka, t.j. prirodzeným spôsobom
Víchrovníkotvaré

Tieto vtáky otvorených morí sú výborne adaptované na vytrvalostný let.Dokážu preletieť obrovské vzdialenosti a prežiť aj silné búrky.Spôsob letu závisí od veľkosti vtáka,a teda aj od rozpätia jeho krídel.Druhy s veľkými rozmermi,ako napríklad albatrosy, častejšie plachtia,ako aktívne lietajú.Dlhé krídla albatrosa sú adaptáciou,ktorá mu umožňuje plachtiť.Bez jediného mávnutia krídlami dokáže lietať aj celé hodiny.Využívajú pritom turbulencie vetra nad vlnami.Vzostupné prúdy vetra,ktoré sa dvíhajú nad každou vlnou,im dodávajú dostatočný vztlak na to,aby sa v povetrí udržali bez najmenšieho mávnutia krídlom.Je to energeticky veľmi efektívny spôsob letu,známy aj ako dynamické plachtenie.Ľahké búrkozvesty sa pohybujú plachtením aj aktívnym letom.

Otázka: Akým spôsobom lieta vták albatros ?
Odpoveď: plachtia
Víchrovníkotvaré

Všetky vtáky patriace do tohto radu hniezdia na súši,spravidla na neprístupných ostrovoch a skalných útesoch.Na hniezdiská sa vracajú každý rok a mnohé vytvárajú obrovské kolónie,v ktorých môže hniezdiť aj milión párov.Mnohé druhy sa tam vracajú z lovu na mori až po zotmení,keď ich menej ohrozujú predátory.Samica znáša jedno vajce.Hniezdo zvykne byť v nore vyhrabanej v pôde alebo v puklinách skál.Inkubačná doba je u rúrkonoscov pomerne dlhá.Rodičia kŕmia mláďatá mimoriadne výživnou,ale veľmi zapáchajúcou olejovitou hmotou,ktorú vylučujú zo žalúdka.

Otázka: Koľko vajec znáša samička jedincov radu víchrovníkotvaré ?
Odpoveď: jedno vajce

Otázka: Kde hniezdia jedince radu víchrovníkotvaré ?
Odpoveď: na súši,spravidla na neprístupných ostrovoch a skalných útesoch

Otázka: Kde si samičky jedincov radu víchrovníkotvaré stavajú hniezda ?
Odpoveď: v nore vyhrabanej v pôde alebo v puklinách skál
Víchrovníkotvaré

Majú krátky krk, chvost a nohy. Medzi troma prstami, smerujúcimi dopredu, sú plávacie blany. Väčšina druhov má veľmi dlhé krídla (albatros sťahovavý s rozpätím krídel až 3,5 m dosahuje rekord dnes medzi žijúcimi vtákmi-prekoná aj kondora). Iným povšimnutiahodným znakom vtákov tohto radu je ich mimoriadne citlivý čuch, pomocou ktorého nájdu potravu a vlastnú hniezdnu noru aj potme.Každý jedinec má pravdepodobne svoj charakteristický pach. Vtáky tohto radu majú hákovito zakončený zobák s ostrými hranami,vďaka čomu uchopia a poradia si aj so slizkou korisťou. Albatrosy sa od ostatných príslušníkov tejto skupiny líšia tým, že nozdry majú po bokoch zobáka,nie na jeho chrbte.Víchrovníky letia nízko nad hladinou, a tak si hľadajú potravu.Niektoré druhy sa pritom nohami dotýkajú hladiny, aby potencionálnu korisť prinútili k pohybu.

Otázka: Aké rozpätie krídel má albatros sťahovavý ?
Odpoveď: až 3,5 m

Otázka: Ako vyzerajú jedince radu víchrovníkotvaré ?
Odpoveď: Majú krátky krk, chvost a nohy. Medzi troma prstami, smerujúcimi dopredu, sú plávacie blany. Väčšina druhov má veľmi dlhé krídla

Otázka: Ako si vtáky radu víchrovníkotvaré hľadajú potravu ?
Odpoveď: letia nízko nad hladinou
Rudolf Strechaj

Narodil sa v obci Čachtice v okrese Nové Mesto nad Váhom. Absolvoval ľudovú školu a tri roky strednej školy. Chcel študovať učiteľstvo, no pre nedostatok peňazí musel toto štúdium opustiť. Vyučil sa tak za typografa. Svoju politickú činnosť začal na regionálnej úrovni v rámci Československej sociálnodemokratickej strany robotníckej. Pre svoj veľký radikalizmus však bol zo sociálnej demokracie vylúčený. V roku 1935 sa preto rozhodol vstúpiť do KSČ. Po vstupe do komunistickej strany bol vyslaný na študijnú cestu do Moskvy. V období existencie vojnového Slovenského štátu bol súčasťou odboja. Za svoju činnosť bol zadržaný už v roku 1939. Vtedy ho však už po krátkom čase prepustili pre nedostatok dôkazov. V auguste 1941 bol znovu zadržaný. Následne bol premiestnený do väzby v Ružomberku. Za svoju činnosť proti režimu bol odsúdený na tri roky, odsedel si 28 mesiacov. Vo väzení sa dokonca zoznámil so svojou budúcou manželkou, ktorá tam pracovala ako dozorkyňa. Po vypuknutí Slovenského národného povstania sa do neho aktívne zapojil. Bol spolupredsedom Revolučného okresného národného výboru v Ružomberku, kde viedol povstanie.

Otázka: Kde sa nenarodil politik Rudolf Strechaj ?

Otázka: Akému remeslu sa nikdy nevyučil politik Rudolf Strechaj ?

Otázka: Prečo musel Rudolf Strechaj opustiť štúdium kozmonautiky ?

Otázka: Čo nikdy nechcel študovať Rudolf Strechaj ?

Otázka: Aké štúdiá absolvoval politik Rudolf Schuster ?
Rudolf Strechaj

11. júla 1960 bol Strechaj vymenovaný za podpredsedu vlády ČSSR pod vedením premiéra Viliama Širokého. 14. júla 1960 sa stal predsedom Slovenskej národnej rady. Zomrel 28. júla 1962 v Prahe na úrémiu.Urémia je chorobný stav, keď sa v tele hromadia dusíkaté splodiny metabolizmu. Medzi ne patrí napr. močovina. pozn Členovia ÚV KSČ však úmrtie na takúto príčinu nepovažovali za dôstojné. Z tohto dôvodu bola sfalšovaná lekárska práva, kde bola ako príčina smrti uvedená akútna leukémia. Pohreb sa konal v Bratislave.

Otázka: Na čo zomrel Rudolf Strechaj ?
Odpoveď: na úrémiu

Otázka: Za koho bol vymenovaný Strechaj 11 . júla 1960 ?
Odpoveď: za podpredsedu vlády ČSSR
Rudolf Strechaj

Aj vo svojich nových funkciách rovnako presadzoval všetky politické opatrenia, ktoré boli predtým nariadené ÚV KSČ. Vďaka tomu sa síce formálne menili Zbory povereníkov, no na ich čele bol stále Strechaj. V roku 1954 sa stal súčasťou politického byra ÚV KSS, ktoré nahradilo Predsedníctvo ÚV KSS. Tým sa iba potvrdila jeho pozícia, keďže časť členov bývalého predsedníctva nebola do nového byra pripustená. V tomto období prebiehali boje o moc vnútri ÚV KSS. Z tohto dôvodu sa začalo stále viac spomínať členstvo Strechaja v Hlinkovej garde a HSĽS-SSNJ. Strechajova pozícia však už bola na konci roku 1954 taká silná, že ani táto skutočnosť jeho pozíciu vôbec neohrozila. ÚV KSČ síce najprv žiadal vysvetlenie, no následne vyhlásil tento problém za uzavretý. Následne bol v roku 1954 Strechaj zvolený dokonca do ÚV KSČ a do Národného zhromaždenia ČSR. Na Slovensku vtedy vládla trojica (triumvirát) konzervatívnych komunistov stalinistického zmýšľania, a to Karol Bacílek, Pavol David a práve Rudolf Strechaj. Všetci boli verní spojenci pražského vedenia ÚV KSČ, no napriek tomu nemali medzi sebou dobré vzťahy. Táto trojica sa aktívne podieľala na procese s rozvratnou skupinou buržoáznych nacionalistov na Slovensku. V ňom boli súdení významní slovenskí komunisti ako Gustáv Husák či Laco Novomeský. Strechaj spolu s Pavlom Davidom osobne kontrolovali priebeh tohto procesu, dávali sudcovi Jurajovi Uhrínovi a prokurátorovi Ladislavovi Gešovi pokyny na lístočkoch, kde ich inštruovali, čo a ako majú počas súdu robiť. Známym sa stal Strechajov pokyn sudcovi Uhrínovi, v ktorom bol uvedené: „Drž nakrátko tú sviňu.“ Tento pokyn bol mierený k osobe Gustáva Husáka a možnostiam jeho obhajoby. Tento pokyn bol dokonca určitý čas aj súčasťou súdneho spisu, keďže Juraj Uhrín ho nechal z neznámeho dôvodu vo svojom stole v súdnej sieni. Predsedom Zboru povereníkov zostal až do zániku tohto zboru v roku 1960. Počas jeho predsedania tomuto zboru však postupne úplne upadol jeho vplyv a reálny význam, keď sa stal iba nástrojom formálneho schvaľovania rozhodnutí z Prahy. Ústava Československej socialistickej republiky v roku 1960 Zbor povereníkov definitívne zrušila. Strechaj sa na prerokúvaní novej ústavy zúčastňoval a zrušenie Zboru povereníkov obhajoval ako posilnenie úlohy slovenských orgánov. V skutočnosti však tento krok znamenal iba posilnenie centralizácie a praktické zlikvidovanie regionálneho spolurozhodovania na území Slovenska.

Otázka: Súčasťou čoho sa stal Rudolf Strechaj v roku 1954 ?
Odpoveď: politického byra ÚV KSS
Rudolf Strechaj

11. júla 1960 bol Strechaj vymenovaný za podpredsedu vlády ČSSR pod vedením premiéra Viliama Širokého. 14. júla 1960 sa stal predsedom Slovenskej národnej rady. Zomrel 28. júla 1962 v Prahe na úrémiu.Urémia je chorobný stav, keď sa v tele hromadia dusíkaté splodiny metabolizmu. Medzi ne patrí napr. močovina. pozn Členovia ÚV KSČ však úmrtie na takúto príčinu nepovažovali za dôstojné. Z tohto dôvodu bola sfalšovaná lekárska práva, kde bola ako príčina smrti uvedená akútna leukémia. Pohreb sa konal v Bratislave.

Otázka: Kedy sa stal Rudolf Strechaj predsedom Slovenskej národnej rady ?
Odpoveď: 14. júla 1960

Otázka: Kedy a kde zomrel Rudolf Strechaj ?
Odpoveď: Zomrel 28. júla 1962 v Prahe
Rudolf Strechaj

Aj vo svojich nových funkciách rovnako presadzoval všetky politické opatrenia, ktoré boli predtým nariadené ÚV KSČ. Vďaka tomu sa síce formálne menili Zbory povereníkov, no na ich čele bol stále Strechaj. V roku 1954 sa stal súčasťou politického byra ÚV KSS, ktoré nahradilo Predsedníctvo ÚV KSS. Tým sa iba potvrdila jeho pozícia, keďže časť členov bývalého predsedníctva nebola do nového byra pripustená. V tomto období prebiehali boje o moc vnútri ÚV KSS. Z tohto dôvodu sa začalo stále viac spomínať členstvo Strechaja v Hlinkovej garde a HSĽS-SSNJ. Strechajova pozícia však už bola na konci roku 1954 taká silná, že ani táto skutočnosť jeho pozíciu vôbec neohrozila. ÚV KSČ síce najprv žiadal vysvetlenie, no následne vyhlásil tento problém za uzavretý. Následne bol v roku 1954 Strechaj zvolený dokonca do ÚV KSČ a do Národného zhromaždenia ČSR. Na Slovensku vtedy vládla trojica (triumvirát) konzervatívnych komunistov stalinistického zmýšľania, a to Karol Bacílek, Pavol David a práve Rudolf Strechaj. Všetci boli verní spojenci pražského vedenia ÚV KSČ, no napriek tomu nemali medzi sebou dobré vzťahy. Táto trojica sa aktívne podieľala na procese s rozvratnou skupinou buržoáznych nacionalistov na Slovensku. V ňom boli súdení významní slovenskí komunisti ako Gustáv Husák či Laco Novomeský. Strechaj spolu s Pavlom Davidom osobne kontrolovali priebeh tohto procesu, dávali sudcovi Jurajovi Uhrínovi a prokurátorovi Ladislavovi Gešovi pokyny na lístočkoch, kde ich inštruovali, čo a ako majú počas súdu robiť. Známym sa stal Strechajov pokyn sudcovi Uhrínovi, v ktorom bol uvedené: „Drž nakrátko tú sviňu.“ Tento pokyn bol mierený k osobe Gustáva Husáka a možnostiam jeho obhajoby. Tento pokyn bol dokonca určitý čas aj súčasťou súdneho spisu, keďže Juraj Uhrín ho nechal z neznámeho dôvodu vo svojom stole v súdnej sieni. Predsedom Zboru povereníkov zostal až do zániku tohto zboru v roku 1960. Počas jeho predsedania tomuto zboru však postupne úplne upadol jeho vplyv a reálny význam, keď sa stal iba nástrojom formálneho schvaľovania rozhodnutí z Prahy. Ústava Československej socialistickej republiky v roku 1960 Zbor povereníkov definitívne zrušila. Strechaj sa na prerokúvaní novej ústavy zúčastňoval a zrušenie Zboru povereníkov obhajoval ako posilnenie úlohy slovenských orgánov. V skutočnosti však tento krok znamenal iba posilnenie centralizácie a praktické zlikvidovanie regionálneho spolurozhodovania na území Slovenska.

Otázka: Aké opatrenia presadzoval Rudolf Strechaj vo svojich nových funkciách ?
Odpoveď: politické opatrenia, ktoré boli predtým nariadené ÚV KSČ
Rudolf Strechaj

Napriek tomu, že nemal právnické vzdelanie, bol 20. septembra 1951 vymenovaný za povereníka spravodlivosti. Aj v Slovenskej národnej rade bol členom právneho výboru. V čase, keď sa stal najvyšším politickým predstaviteľom justície na území Slovenska, sa už začínali politické procesy proti (aj domnelým) odporcom komunistického režimu. Najvyšší predstavitelia KSČ však kritizovali slovenské súdy ako pomalé a málo výkonné pre potreby týchto procesov. Práve Strechaj bol preto vybraný, aby v tomto smere zjednal nápravu. Vďaka jeho vplyvu už v decembri 1952 zaznievala v Prahe úplne opačná kritika, a to, že slovenské súdy išli "nad rámec" a počínali si až príliš horlivo, dokonca až nezákonneVšetky politické procesy v tomto období boli nezákonné. Už prípravné konanie (teda vyšetrovanie) bolo vykonávané pomocou mučenia a falšovania dôkazov. Podobne aj súdne konania prebiehali v podstate iba formálne, keď o rozsudkoch bolo spravidla rozhodnuté ešte pred začiatkom samotného procesu, resp. o rozsudkoch nerozhodovali konkrétni sudcovia, ale politickí predstavitelia komunistickej strany. Napriek tomu bolo rozhodovanie slovenských súdov pod dohľadom povereníka spravodlivosti Rudolfa Strechaja v tom čase kritizované na úrovni Generálnej prokuratúry ČSR ako často nezákonné, čo svedčí o nadmerne vysokej miere nezákonnosti aj na pomery vtedajšieho režimu. V roku 1950, teda pred nástupom Strechaja do funkcie, bolo na území Slovenska odsúdených 153 roľníkov. Po jeho nástupe do funkcie povereníka spravodlivosti v roku 1951 bolo odsúdených už 488 roľníkov. V roku 1952 súdy odsúdili až 2 141 roľníkov a v roku 1953, teda v poslednom roku jeho funkčného obdobia, až 3 233 roľníkov. pozn. V roku 1952 schválila česko-slovenská vláda zákon o reorganizácii súdov v krajine. Na Slovensku bol za novú organizáciu súdov a prokuratúry zodpovedný práve Strechaj. Práve pod dohľadom Strechaja sa z prokuratúry stal prísne monokratický orgán centrálne podriadený generálnemu prokurátorovi, ktorý bol zodpovedný priamo vláde. Keďže generálny prokurátor sídlil v Prahe, znamenalo to posilnenie centralizácie štátu. Keďže Strechaj bol verný predstaviteľom centralizmu z Prahy, bol 31. januára 1953 vymenovaný za predsedu Zboru povereníkov. Súčasne bolo (dočasne) zrušené Povereníctvo spravodlivosti. O dva mesiace neskôr bol vymenovaný aj do ÚV KSS. V roku 1952 sa stal tiež podpredsedom ÚV Slovenského národného frontu. O tri roky bol už jeho predsedom.

Otázka: Kedy bol Rudolf Strechaj vymenovaný za povereníka spravodlivosti ?
Odpoveď: 20. septembra 1951

Otázka: Členom čoho bol Rudolf Strechaj v Slovenskej národnej rade ?
Odpoveď: členom právneho výboru
Rudolf Strechaj

Napriek tomu je zaujímavé, že ešte predtým bol aj členom Hlinkovej gardy a dokonca aj HSĽS-SSNJ.Členovia KSS sa v rámci ilegálnej činnosti počas existencie Slovenského štátu snažili prenikať do Hlinkovej gardy, samotnej HSĽS-SSNJ, ale aj iných režimom podporovaných organizácii, aby tak podporili svoju odbojovú činnosť. Na takýto postup vyzývalo svojich členov priamo vedenie KSS, ale i Komunistická strana Sovietskeho zväzu. pozn   Po skončení druhej svetovej vojny sa z regionálnych politických funkcii postupne prepracoval do vysokej politiky. Už v roku 1945 bol poslancom Národného zhromaždenia. V rokoch 1946 až 1948 pôsobil ako tajomník Okresného výboru KSS v Bratislave. V roku 1948 bol zvolený do Slovenskej národnej rady. V roku 1949 sa stal predsedom Krajského národného výboru v Žiline. Už tu sa prejavil tak, ako bolo pre neho neskôr typické. KSČ v tomto období kládla často nesplniteľné požiadavky na obce v snahe urýchliť kolektivizáciu. Obyvatelia jednej obce z Oravy na protest napísali Strechajovi list, v ktorom mu oznámili, že požadované dodávky nebudú plniť. Strechaj poslal do tejto obce milicionárov, aby prerušili dodávky elektrickej energie, telefónne spojenie a autobusové spojenie s okolím. Obyvatelia obce museli demonštratívne prísť Strechaja prosiť o obnovenie prerušených služieb.

Otázka: Poslancom čoho bol Rudolf Strechaj v roku 1945 ?
Odpoveď: Národného zhromaždenia

Otázka: K čomu sa dopracoval Rudolf Strechaj po skončení druhej svetovej vojny ?
Odpoveď: do vysokej politiky

Otázka: Kto sa snažil prenikať do Hlinkovej gardy , samotnej HSĽS - SSNJ ?
Odpoveď: SSNJ.Členovia KSS

Otázka: Členom čoho bol Rudolf Strechaj ?
Odpoveď: Hlinkovej gardy a dokonca aj HSĽS-SSNJ.Členovia
Rudolf Strechaj

Narodil sa v obci Čachtice v okrese Nové Mesto nad Váhom. Absolvoval ľudovú školu a tri roky strednej školy. Chcel študovať učiteľstvo, no pre nedostatok peňazí musel toto štúdium opustiť. Vyučil sa tak za typografa. Svoju politickú činnosť začal na regionálnej úrovni v rámci Československej sociálnodemokratickej strany robotníckej. Pre svoj veľký radikalizmus však bol zo sociálnej demokracie vylúčený. V roku 1935 sa preto rozhodol vstúpiť do KSČ. Po vstupe do komunistickej strany bol vyslaný na študijnú cestu do Moskvy. V období existencie vojnového Slovenského štátu bol súčasťou odboja. Za svoju činnosť bol zadržaný už v roku 1939. Vtedy ho však už po krátkom čase prepustili pre nedostatok dôkazov. V auguste 1941 bol znovu zadržaný. Následne bol premiestnený do väzby v Ružomberku. Za svoju činnosť proti režimu bol odsúdený na tri roky, odsedel si 28 mesiacov. Vo väzení sa dokonca zoznámil so svojou budúcou manželkou, ktorá tam pracovala ako dozorkyňa. Po vypuknutí Slovenského národného povstania sa do neho aktívne zapojil. Bol spolupredsedom Revolučného okresného národného výboru v Ružomberku, kde viedol povstanie.

Otázka: Kde sa narodil Rudolf Strechaj ?
Odpoveď: v obci Čachtice v okrese Nové Mesto nad Váhom

Otázka: Za čo sa vyučil Rudolf Strechaj ?
Odpoveď: za typografa

Otázka: Prečo musel Rudolf Strechaj štúdium opustiť ?
Odpoveď: pre nedostatok peňazí musel toto štúdium opustiť.

Otázka: Čo chcel študovať Rudolf Strechaj ?
Odpoveď: učiteľstvo

Otázka: Akú školu absolvoval Rudolf Strechaj ?
Odpoveď: Absolvoval ľudovú školu a tri roky strednej školy
Badián (korenie)

 upozornenie    Tomuto článku alebo sekcii chýbajú odkazy na použité zdroje a môže preto obsahovať informácie, ktoré je potrebné overiť.Pomôžte Wikipédii a [edit doplňte do článku] citácie, odkazy na spoľahlivé zdroje.
 ()Kategória:Wikipédia:Chýbajúce referencie

Badián alebo hviezdicový aníz alebo čínsky aníz je sušené aromatické súplodie stromu anízovca pravého (Illicium verum). Má tvar hviezdice a vôňou pripomína aníz. Používa sa ako korenie do sladkého pečiva, kompótov, lekváru, prípadne na výrobu badiánovej silice.
Do Európy sa badián dostal z Filipín roku 1588.

Otázka: Čo je to badián ?
Odpoveď: Badián alebo hviezdicový aníz alebo čínsky aníz je sušené aromatické súplodie stromu anízovca pravého (Illicium verum)

Otázka: Akého tvaru je badián ?
Odpoveď: Má tvar hviezdice

Otázka: Ako sa inak nazýva badián ?
Odpoveď: hviezdicový aníz alebo čínsky aníz

Otázka: Kde sa používa badián ?
Odpoveď: Používa sa ako korenie do sladkého pečiva, kompótov, lekváru, prípadne na výrobu badiánovej silice.

Otázka: Akú vôňu má badián ?
Odpoveď: vôňou pripomína aníz
Trpasličí pudel

Všetky tieto psy majú zachované rovnaké charakteristické znaky a menší jedinci celkovým vzhľadom pripomínajú zmenšeninu väčších. Majú elegantný vzhľad s ušľachtilou hlavou s výrazným ňufákom. Oči so živým výrazom majú mandľovitý tvar a čiernu alebo tmavohnedú farbu. Dlhé uši mu visia po bokoch hlavy, pokryté dlhou, zvlnenou srsťou. Telo má harmonickú stavbu, je dlhšie než vyššie, s hlbokým hrudníkom, krátkym, rovným chrbtom a svalnatými bedrami. Chvost je nasadený vysoko, je nesený šikmo hore a býva kupírovaný.

Otázka: Aký tvar majú oči trpasličieho pudla ?
Odpoveď: mandľovitý tvar

Otázka: Akú farbu majú oči trpasličieho pudla ?
Odpoveď: čiernu alebo tmavohnedú farbu

Otázka: Aké uši má trpasličí pudel ?
Odpoveď: Dlhé uši mu visia po bokoch hlavy, pokryté dlhou, zvlnenou srsťou.

Otázka: Aký vzhľad má trpasličí pudel ?
Odpoveď: elegantný vzhľad s ušľachtilou hlavou s výrazným ňufákom
Cestná aféra

V Slovinsku v 60. rokoch panovala atmosféra nespokojnosti s tým, že najbohatšia republika zväzu dopláca na svojich južných, menej rozvinutých susedov. Podporili to i štatistiky, v ktorých sa uvádzal jasný nepomer medzi platbami do federálnej pokladne a počtom obyvateľov v porovnaní s ostatnými piatimi republikami. Pretože Slovinsko bolo pre medzinárodnú dopravu hlavne tranzitnou oblasťou a väčšina dopravy zo západnej Európy, najviac z Rakúska a Talianska tadiaľ prechádzala ďalej na juh, bolo potrebné modernizovať cesty či rovno stavať nové veľkokapacitné komunikácie, ktoré by spĺňali moderné dopravné nároky. V tejto súvislosti bol vypracovaný projekt diaľnice Šentilj - Gorica, ktorý plánovala republika financovať z veľkej časti sama vlastnými prostriedkami a tam, kde by na to nemala financie, mali pomôcť zahraničné banky. V júli 1969 zväzová vláda tento projekt zamietla a uprednostnila výstavbu nových ciest v Srbsku a Bosne a Hercegovine, teda opäť v menej rozvinutých zväzových republikách, kde sa už dlhodobo investovali nemalé financie. Slovinskí predstavitelia boli znepokojení, rovnako i verejnosť, ktorá sa rozhodla pre protesty v uliciach. Následne začala rozsiahla diskusia o tom, kto má v celej krajine posledné slovo pri prideľovaní investícií, a opäť sa začalo premýšľať aj o tom, aké postavenie a akú mieru autonómie majú mať jednotlivé zväzové republiky.

Otázka: Prečo v Slovinsku v 60 . rokoch panovala nespokojná atmosféra ?
Odpoveď: V Slovinsku v 60. rokoch panovala atmosféra nespokojnosti s tým, že najbohatšia republika zväzu dopláca na svojich južných, menej rozvinutých susedov. Podporili to i štatistiky, v ktorých sa uvádzal jasný nepomer medzi platbami do federálnej pokladne a počtom obyvateľov v porovnaní s ostatnými piatimi republikami.

Otázka: Ako bolo v 60 . rokoch označované Slovinsko pre národnú dopravu ?
Odpoveď: Pretože Slovinsko bolo pre medzinárodnú dopravu hlavne tranzitnou oblasťou a väčšina dopravy zo západnej Európy, najviac z Rakúska a Talianska tadiaľ prechádzala ďalej na juh, bolo potrebné modernizovať cesty či rovno stavať nové veľkokapacitné komunikácie, ktoré by spĺňali moderné dopravné nároky
Slovenské novinárstvo v matičnej dobe

Časopisom pre umeleckú literatúru, literárnu vedu a kritiku – mala sa stať Slovesnosť – príloha k Cyrillovi a Methodovi, ktorá vychádzala v rokoch 1863 – 65 v skalickej škarniclovskej tlačiarni raz za 16 dní. Jej vydavateľom a redaktorom bol Andrej Radlinský a spoluredaktorom Fr. V. Sasinek. Radlinský sa však venoval vedeniu časopisu Cyrill a Method, pričom Slovesnosť prenechal úplne agilnému Sasinkovi, ktorý ju v zmysle svojich vyhranených záujmov pretvoril prevažne na časopis venovaný historiografii, ale aj pomocným historickým disciplínam, hlavne diplomatike a genealógii. Časopis okrem odťažitej cirkevnej histórie prinášal aj vlastné príspevky Sasinkove a jeho spolupracovníkov o Veľkomoravskej ríši, o dejinách Uhorska a o slovanských vzťahoch. V týchto materiáloch sa snažili dokazovať autochtonnosť Slovákov na ich dnešnom etnickom území, vplyv ich kultúry na vznikajúci uhorský štát, ba aj na veľké zásluhy slovanských národov na rozvoj európskeho vzdelania. Sasinek sa v Letopise Matice slovenskej, ale aj v Slovesnosti, veľmi často púšťal do zdĺhavých polemík s maďarskými buržoáznymi historikmi, ktorí podliehali šovinistickým tendenciám a skresľovali slovanské dejiny. Sám však trpel podobnými chybami, aj keď si to nechcel priznať.

Otázka: Kto bol vydavateľom a redaktorom prílohy Slovesnosť ?
Odpoveď: Jej vydavateľom a redaktorom bol Andrej Radlinský a spoluredaktorom Fr. V. Sasinek

Otázka: V ktorých rokoch vychádzala príloha Slovesnosť ?
Odpoveď: vychádzala v rokoch 1863 – 65

Otázka: S akou frekvenciou vychádzala príloha Slovesnosť ?
Odpoveď: raz za 16 dní

Otázka: Kde vychádzala príloha Slovesnosť ?
Odpoveď: v skalickej škarniclovskej tlačiarni

Otázka: Aké témy prinášala príloha Slovesnosť ?
Odpoveď: Časopis okrem odťažitej cirkevnej histórie prinášal aj vlastné príspevky Sasinkove a jeho spolupracovníkov o Veľkomoravskej ríši, o dejinách Uhorska a o slovanských vzťahoch
Slovenské novinárstvo v matičnej dobe

Junoš, ktorý mal motto: “Viribus unitis" (spoločnými silami), vychádzal roku 1865 – 66 nepravidelne, zhruba každých štyri-päť týždňov na šestnástich, alebo na dvadsiatich stranách. Jeho posledné číslo vyšlo 19. júla 1866. Časopis zanikol pre nedostatok predplatiteľov, hoci na začiatku svojej existencie mal 263 predplatiteľov a štyridsať dopisovateľov, čo bolo pre takýto študentský literárny časopis nesporne úspechom. Medzi jeho spolupracovníkov patrili Andrej Trúchly-Sytniansky, A. P. Bulla, M. Zniovsky, M. Dumný, J. F. Fábry, T. R. Klimo, J. Slotta, J. K. Porubský, Ž. Z. Žambokrety, J. Hlaváč, M. R. Kiss, Pavel Šuška, J. Pálka a iní vysokoškoláci a stredoškoláci. Umelecká úroveň prózy a poézie tu publikovanej nebola vysoká. Témou skladieb bývala šťastná, či sklamaná láska k žene, k vlasti, k národu. Autori sa často dovolávali revolučných tradícií štúrovskej generácie, ale ani zďaleka nemali jej revolučnosť. Len zriedkavo sa v Junošovi objavovali vedeckopopulárne príspevky, napr. “Či Slovensko bolo Bielochorvátsko" napísané podľa príkladu Fr. V. Sasinka. Väčšiu hodnotu ako literárne príspevky mali ostatné rubriky časopisu: Literárne a umelecké správy, Drobnosti, Dopisy, a Listáreň. Nájdeme tu aj cenné údaje o nových slovenských a českých knihách, ako aj správy o podujatiach Matice slovenskej, ba aj o kultúrnych problémoch v susednom Poľsku a Nemecku.

Otázka: Aké bolo motto časopisu Junoš ?
Odpoveď: “Viribus unitis" (spoločnými silami)

Otázka: Koľko predplatiteľov mal časopis Junoš na začiatku svojej existencie ?
Odpoveď: 263 predplatiteľov

Otázka: Kedy vyšlo posledné číslo časopisu Junoš ?
Odpoveď: 19. júla 1866

Otázka: V ktorom roku vychádzal časopis Junoš ?
Odpoveď: vychádzal roku 1865 – 66
Slovenské novinárstvo v matičnej dobe

Priamym pokračovaním tohto tlačového orgánu bol humoristickosatirický časopis Rarach – ktorý takisto vydával M. A. Špánik v Martine v Kníhtlačiarskom účastinárskom spolku. Časopis vychádzal raz mesačne na 24-roch stranách. Vyšlo však z neho len šesť čísel. Mal síce veľký formát (23 – 31 cm), no dosť slabú úroveň. Slabé boli aj jeho karikatúry i celková grafická úprava, takže sa nevyrovnal predchádzajúcim dvom humoristickým časopisom. Súvisí to aj s osobou M. A. Špánika, ktorý nemal väčšie literárne ambície a nebol ani dobrým novinárom. Napriek tomu, že išlo o humoristický časopis, nájdeme tu práve v osudnom roku 1875, keď bolo treba toľko povzbudzovania a nekompromisného boja proti vládnucej triede, príspevky, ktoré napáchli väčším pesimizmom a bezradnosťou, ako tomu bolo pri článkoch v Národných, či v Bobulových Slovenských novinách. Už začiatok bol v tomto humoristickom časopise pesimistický: „Čo nezmárnil rok 1874, to bude boriť rok 1875…. Slováci dostali rád železnej palice“. Na inom mieste sa takto charakterizoval „spravodlivý vzťah vlády k slovenskému národu“: „Že vraj nám nemerajú rovnakou mierou? Hm! Katolíkom skazili vyššie gymnázium a preparandiu v B. Bystrici a nižšie gymnázium v Kláštore; evanjelikom vyššie gymnázium a preparandiu vo Veľkej Revúci a nižšie gymnázium v T. Sv. Martine“.

Otázka: Ktorý časopis bol pokračovaním časopisu Rarášek ?
Odpoveď: Priamym pokračovaním tohto tlačového orgánu bol humoristickosatirický časopis Rarach

Otázka: Kto bol vydavateľom Rarachu ?
Odpoveď: M. A. Špánik

Otázka: Ako často vychádzal Rarach ?
Odpoveď: Časopis vychádzal raz mesačne na 24-roch stranách

Otázka: Koľko čísel Rarachu sa podarilo vydať ?
Odpoveď: Vyšlo však z neho len šesť čísel

Otázka: Prečo bola úroveň časopisu Rarach taká nízka ?
Odpoveď: Slabé boli aj jeho karikatúry i celková grafická úprava, takže sa nevyrovnal predchádzajúcim dvom humoristickým časopisom. Súvisí to aj s osobou M. A. Špánika, ktorý nemal väčšie literárne ambície a nebol ani dobrým novinárom
Slovenské novinárstvo v matičnej dobe

V duchu Černokňažníka Viliama Paulínyho-Tótha bol vedený aj ďalší “humoristicko-satiričný ilustrovaný časopis"- Rarášek s podtitulom: Humoristicko-satirický list". Vychádzal od 1. októbra 1870 v Martine raz do mesiaca. Zanikol na začiatku svojho piateho ročníka roku 1875. Jeho vydavateľom a redaktorom bol Andrej Černiansky (Monte Čerigo) a to od začiatku roku 1874, keď ho prebral M. A. Špánik. Časopis bol určený širokým ľudovým vrstvám a jeho redaktor v ňom v rubrikách Hlásnik a Rarášek glosoval vnútropolitické a zahraničné udalosti. Rarášek zvádzal nebojácne národnoobranné boje v dobe zvýšeného ohrozenia slovenských kultúrnych ustanovizní. Kritizoval potom zlopovestného maďarizátora a úhlavného nepriateľa Slovákov, zvolenského podžupana Bélu Grünwalda, banskobystrické odnárodňujúce noviny Svornosť redigované Karolom Kubányim, ale aj Novú školu slovenskú a jej reprezentanta Jána N. Bobulu.

Otázka: Kedy začal vychádzať časopis Rarášek ?
Odpoveď: Vychádzal od 1. októbra 1870
Slovenské novinárstvo v matičnej dobe

Začiatkom roku 1873 z vlastných skromných finančných prostriedkov pristúpil k vydávaniu nenáročného štvrťročníka malého formátu (11 x 17 cm), ktorý nazval výstižne podľa francúzskeho príkladu Priateľom ľudu s podtitulom “poučno-zábavný časopis pre slovenský ľud". Počet strán jednotlivých čísel nebol pevne stanovený, no každé číslo malo obsahovať najmenej dva hárky. Vydavateľ sa domnieval, že Priateľom ľudu prerazí v masovom meradle na slovenskom vidieku už aj pre nízku cenu jednotlivých čísel (desať grajciarov.) Kadavý sa v tomto časopise pokúšal spájať praktické rady pre poľnohospodárov, články o chove dobytka, preventívnej zdravotníckej ochrane a pod., s nenáročnými veršíkmi a rozprávkami “z pospolitého života", ktoré mali v prevažnej miere priezračné moralistické tendencie. Nízku hodnotu mali aj bájky, anekdoty prebraté z druhej ruky.

Otázka: V ktorom roku začal vydávať Kadavý Priateľa ľudu ?
Odpoveď: Začiatkom roku 1873

Otázka: Aký bol podtitul časopisu Priateľ ľudu ?
Odpoveď: “poučno-zábavný časopis pre slovenský ľud"

Otázka: Akého formátu bol štvrťročník Priateľa ľudu ?
Odpoveď: malého formátu (11 x 17 cm)

Otázka: Aká bola cena jedného výtlačku Priateľa ľudu ?
Odpoveď: desať grajciarov

Otázka: Čo bolo zámerom prinášať ľuďom cez časopis Priateľa ľudu ?
Odpoveď: Kadavý sa v tomto časopise pokúšal spájať praktické rady pre poľnohospodárov, články o chove dobytka, preventívnej zdravotníckej ochrane a pod., s nenáročnými veršíkmi a rozprávkami “z pospolitého života", ktoré mali v prevažnej miere priezračné moralistické tendencie. Nízku hodnotu mali aj bájky, anekdoty prebraté z druhej ruky
Slovenské novinárstvo v matičnej dobe

O rozvoj ľudovýchovnej tlače sa u nás v tejto dobe pokúšal aj Ján Kadavý – jeden z prvých nadšených propagátorov štúrovskej slovenčiny, napriek tomu, že bol Čechom. Kadavý energicky bojoval proti Jánovi Kollárovi a jeho stúpencom zachovania jednoty spisovného jazyka Čechov a Slovákov. V matičných rokoch, po presťahovaní sa do Martina, pokladal si za povinnosť pokračovať vo svojich ľudovýchovných snahách v súlade s mienkou Štefana Moyzesa, ktorý tvrdil, že Matica slovenská a jej členovia majú vidieť svoju hlavnú úlohu vo výchove “širokých vrstiev".

Otázka: Kto bol Ján Kadavý ?
Odpoveď: jeden z prvých nadšených propagátorov štúrovskej slovenčiny, napriek tomu, že bol Čechom

Otázka: S kým sa nezhodol Kadavý v otázke jazyka ?
Odpoveď: Kadavý energicky bojoval proti Jánovi Kollárovi a jeho stúpencom zachovania jednoty spisovného jazyka Čechov a Slovákov

Otázka: Čo tvrdil Moyzes o Matici slovenskej a jej úlohách ?
Odpoveď: tvrdil, že Matica slovenská a jej členovia majú vidieť svoju hlavnú úlohu vo výchove “širokých vrstiev"

Otázka: Akej národnosti bol Ján Kadavý ?
Odpoveď: bol Čechom
Slovenské novinárstvo v matičnej dobe

Napriek spomínaným nedostatkom, Národný hlásnik zostával pomerne dobrými ľudovými novinami preto, lebo zoznamoval svojich menej školených čitateľov s aktuálnymi spoločenskými otázkami súdobého Slovenska, budil národné povedomie, šíril osvetu a priťahoval mnohých vôbec k sledovaniu slovenskej spisby. Sám Ferienčík si uvedomoval, že tento časopis nebude môcť plniť spoľahlivo svoje úlohy, ak bude vychádzať len raz do mesiaca. Preto sa ho aj snažil práve roku 1875 premeniť na dvojtýždenník, čo sa mu však nepodarilo, lebo nemal 5250 zl. v. č. na zloženie požadovanej kaucie.

Otázka: Akú úlohu plnil Národný hlásnik ?
Odpoveď: Národný hlásnik zostával pomerne dobrými ľudovými novinami preto, lebo zoznamoval svojich menej školených čitateľov s aktuálnymi spoločenskými otázkami súdobého Slovenska, budil národné povedomie, šíril osvetu a priťahoval mnohých vôbec k sledovaniu slovenskej spisby

Otázka: Kto bol vydavateľom Národného hlásnika ?
Odpoveď: Ferienčík
Slovenské novinárstvo v matičnej dobe

Zarážajúce je, že práve roku 1863, keď dochádza k založeniu Matice slovenskej a “národná aktivita" bola na pomerne vysokom stupni, slovenskí redaktori sa sťažovali na malý počet predplatiteľov. Pešťbudínske vedomosti mali vtedy 404, Černokňažník 290, Sokol 211 predplatiteľov. Roku 1865 však oznámil Viliam Paulíny-Tóth, že Sokol má už len 171 predplatiteľov, a to vtedy, keď sa očakávala veľká akcia za rozšírenie počtu predplatiteľov slovenskej tlače. Ešte roku 1874, keď sa už u nás vytvorila pekná tradícia ľudovýchovnej spisby, musel Ján Kadavý zastaviť ďalšie vydávanie svojho Priateľa ľudu, lebo mal len 165 predplatiteľov.

Otázka: Koľko predplatiteľov mali Pešťbudínske vedomosti v roku 1863 ?
Odpoveď: 404

Otázka: Koľko predplatiteľov mal Černokňažník v roku 1863 ?
Odpoveď: 290

Otázka: Koľko predplatiteľov mal Sokol v roku 1863 ?
Odpoveď: 211

Otázka: Koľko predplatiteľov mal podľa Paulínyho Sokol v roku 1865 ?
Odpoveď: už len 171

Otázka: Koľko predplatiteľov mal Priateľ ľudu , že musel byť v roku 1874 zastavený ?
Odpoveď: mal len 165 predplatiteľov
Slovenské novinárstvo v matičnej dobe

Na rozdiel od slabého domáceho spravodajstva zo slovenských krajov, týkajúceho sa problematiky nášho národného hnutia, spojeného s riešením sociálnych otázok roľníckych más i ostatných spoločenských vrstiev, v matičných rokoch sa podstatne zlepšilo hlavne spravodajstvo z parlamentu, z ministerstiev i z ostatných významných inštitúcií monarchie. Stalo sa tak hlavne zásluhou spomínanej pobočky spravodajskej kancelárie v Pešti i spravodajsky bohatých peštianskych a viedenských novín, z ktorých redaktori slovenskej periodickej tlače veľa preberali. Chybou však bolo, že slovenské novinárstvo ešte v tejto dobe, ba v devätnástom storočí vôbec, nemalo vlastný denník. Preto aj tieto správy v slovenských novinách vychádzali oneskorene a museli mať i z toho dôvodu menší spoločenský význam. Preto aj mnohí slovenskí dopisovatelia, ak chceli mať väčšiu publicitu, prispievali do inojazyčných orgánov rakúskej monarchie, ba aj do cudziny. Veľa ich príspevkov z tejto doby by sme našli aj v českej tlači, ale i v nemeckom časopise Zukunft.

Otázka: Čo bolo dôsledkom toho , že Slovensko nemalo v 19.storočí vlastný denník ?
Odpoveď: správy v slovenských novinách vychádzali oneskorene a museli mať i z toho dôvodu menší spoločenský význam

Otázka: Aké bolo postavenie domáceho spravodajstva v matičnom období ?
Odpoveď: Na rozdiel od slabého domáceho spravodajstva zo slovenských krajov, týkajúceho sa problematiky nášho národného hnutia, spojeného s riešením sociálnych otázok roľníckych más i ostatných spoločenských vrstiev, v matičných rokoch sa podstatne zlepšilo hlavne spravodajstvo z parlamentu, z ministerstiev i z ostatných významných inštitúcií monarchie

Otázka: Kto sa zaslúžil o úspech spravodajstva z parlamentu a iných významných inštitúcií ?
Odpoveď: Stalo sa tak hlavne zásluhou spomínanej pobočky spravodajskej kancelárie v Pešti i spravodajsky bohatých peštianskych a viedenských novín, z ktorých redaktori slovenskej periodickej tlače veľa preberali

Otázka: Koľko denníkov malo Slovensko v 19 . storočí ?
Odpoveď: slovenské novinárstvo ešte v tejto dobe, ba v devätnástom storočí vôbec, nemalo vlastný denník

Otázka: Kam prispievali slovenskí spisovatelia , ak chceli mať vyššiu popularitu v matičných rokoch ?
Odpoveď: mnohí slovenskí dopisovatelia, ak chceli mať väčšiu publicitu, prispievali do inojazyčných orgánov rakúskej monarchie, ba aj do cudziny. Veľa ich príspevkov z tejto doby by sme našli aj v českej tlači, ale i v nemeckom časopise Zukunft