lukasjanek/skquad huggingface dataset:
Dejiny Grécka

Po ustanovení vlády "národnej jednoty" sa začal nový demokratický režim pomaly upevňovať. Na 17. november 1974 boli vyhlásené nové voľby a Karamanlis do nich vstúpil s novou stranou Nová demokracia. Jeho najväčším konkurentom sa v nasledujúcich rokoch stal Andreas Papandreou so svojou stranou Panhelénske socialistické hnutie (skrátene PASOK). Táto strana si zakladala na radikálnej zahraničnej aj domácej politickej línii (napríklad súčasťou jej programu bola snaha o vystúpenie z NATO, odmietavý postoj zachovávala aj k Európskemu spoločenstvu). Voľby nakoniec vyhrala Nová demokracia, okrem iného vďaka tomu, že sa Karamanlis javil väčšej časti populácie ako záruka stability krajiny. Nová vláda pristúpila k vypracovaniu ústavy a k uskutočneniu referenda o štátnom zriadení, kde si voliči vyberali medzi monarchiou a republikou. Výsledok plebiscitu nakoniec dopadol jasne v neprospech znovunastolenia monarchie. Grécko tak zostalo naďalej republikou.

Otázka: Na čom si zakladala strana PASOK ?
Odpoveď: Táto strana si zakladala na radikálnej zahraničnej aj domácej politickej línii

Otázka: Kto sa stal najväčším konkurentom Karamanlisa ?
Odpoveď: Andreas Papandreou so svojou stranou Panhelénske socialistické hnutie (skrátene PASOK)

Otázka: Kedy sa začal upevňovať nový demokratický režim v Grécku ?
Odpoveď: Po ustanovení vlády "národnej jednoty" sa začal nový demokratický režim pomaly upevňovať

Otázka: Na kedy boli vyhlásené nové voľby v Grécku po ustanovení vlády " národnej jednoty " ?
Odpoveď: Na 17. november 1974

Otázka: S akou stranou vstúpil Karamanlis do volieb 17 . novembra 1974 ?
Odpoveď: s novou stranou Nová demokracia
Dejiny Grécka

Prvé osídlenia vzdialené od ľudských obydlí tu vznikali pravdepodobne už v 7. storočí, v 9. storočí už početnejšie mníšske komunity. V roku 885 vydal cisár Basileos I. bulu o tom, že na Athose môžu sídliť len askéti. V roku 963 založil sv. Athanasios Athonitis, priateľ a spovedník cisára Nikéfora Foka, kláštor Megisti Lavra. Z roku 971/2 pochádza najstaršie zachované typikon – akási kláštorná ústava, ktorá upravovala pomery kláštorov a ostatného územia. Tvorí základ i súčasnej správy.  V 10. storočí vznikajú ďalšie kláštory, celkovo ich vzniklo viac ako dvadsať veľkých a niekoľko menších.  Napokon cisár Alexios I. vydal zákon o zákaze pobytu žien na polostrove.

Otázka: Z akého roku pochádza najstaršie zachované typikon ?
Odpoveď: Z roku 971/2

Otázka: Kto v roku 885 vydal bulu o tom , že na Athose môžu sídliť len askéti ?
Odpoveď: cisár Basileos I.

Otázka: Kto založil v roku 963 kláštor Megisti Lavra ?
Odpoveď: sv. Athanasios Athonitis

Otázka: V ktorom roku založil sv . Athanasios Athonitis kláštor Megisti Lavra ?
Odpoveď: V roku 963

Otázka: V ktorom roku vydal cisár Basileos I. bulu ?
Odpoveď: V roku 885
Dejiny Grécka

Na Kréte opäť prepuklo protiturecké povstanie. Grécko chcelo využiť zahraničnopolitickú situáciu na zisk nových území a vyhlásilo Turecku vojnu. Vojna vypukla 17. apríla 1897 a trvala asi mesiac. Grécko na ňu bolo pripravené veľmi zle, utrpelo niekoľko porážok, z ktorých najvýznamnejšia bola bitka pri Velestine. Už 21. mája 1897 muselo uzavrieť prímerie. Vojnou nezískalo žiadne územie, naopak stratilo asi 400 km2 v Tesálii. Turecko sa však muselo stiahnuť z Kréty a Juraj I. sa stal z poverenia veľmocí generálnym guvernérom.

Otázka: Koľko územia stratilo grécke vojsko v Tesálii ?
Odpoveď: asi 400 km2

Otázka: Kedy vypukla vojna medzi Gréckom a Tureckom ?
Odpoveď: 17. apríla 1897

Otázka: Ako dlho trvala vojna medzi Gréckom a Tureckom v roku 1897 ?
Odpoveď: asi mesiac

Otázka: Kde sa konala najvýznamnejšia bitka z vojny medzi Gréckom a Tureckom v roku 1897 ?
Odpoveď: pri Velestine

Otázka: Kedy sa muselo uzavrieť prímerie medzi Tureckom a Gréckom ?
Odpoveď: 21. mája 1897
Dejiny Grécka

Rovnako ako ostatné krajiny, aj Grécko citeľne zasiahla hospodárska kríza. Rozpočtový deficit v roku 2009 dosiahol 13,6% hrubého domáceho produktu. Výmenou za finančnú pomoc od Európskej únie v hodnote 110 miliárd euro sa Grécka vláda zaviazala k rozsiahlym finančným škrtom. To v celej krajine vyvolalo rozsiahle štrajky. Úsporné opatrenia budú mať pravdepodobne mnoho negatívnych následkov, okrem iného aj pokles ekonomiky a rast nezamestnanosti. Okrem toho sa krajina naďalej potýka s ďalšími problémami, predovšetkým  s korupciou, klientelizmom, nadbytočnou byrokraciou a šedou ekonomikou. Napriek zlepšeniu vzťahov s Tureckom naďalej nie je vyriešený problém Cypru. Ten totiž zostáva rozdelený na tureckú a grécku časť (kým turecká časť nie je medzinárodne uznávaná, grécka byla v roku 2004 prijatá do EÚ).

Otázka: Aký bol rozpočtový deficit Grécka v roku 2009 ?
Odpoveď: 13,6% hrubého domáceho produktu

Otázka: Aké negatívne následky budú mať úsporné opatrenia Grécka ?
Odpoveď: Úsporné opatrenia budú mať pravdepodobne mnoho negatívnych následkov, okrem iného aj pokles ekonomiky a rast nezamestnanosti.

Otázka: K čomu sa zaviazala grécka vláda výmenou za finančnú pomoc od   Európskej únie ?
Odpoveď: k rozsiahlym finančným škrtom

Otázka: Čo citeľne zasiahlo Grécko rovnako ako ostatné krajiny ?
Odpoveď: hospodárska kríza
Dejiny Grécka

Archaické obdobie znamenalo veľký rozvoj remeselnej výroby (predovšetkým keramika, kovové predmety, odevy) a obchodu (obilie z kolónií, dovoz otrokov pre potreby remeselníckych dielní, vývoz remeselných výrobkov do kolónií). Rástol počet remeselníkov a obchodníkov, ktorí nadobudli veľké majetky. Rodová aristokracia, ktorá vlastnila predovšetkým pôdu, mala monopol na politickú moc. V hospodársky najvyspelejších mestských štátoch začali vznikať rozpory medzi aristokraciou na jednej, remeselníkmi a obchodníkmi na druhej strane.

Otázka: Čo znamenalo Archaické obdobie Grécka ?
Odpoveď: veľký rozvoj remeselnej výroby (predovšetkým keramika, kovové predmety, odevy) a obchodu (obilie z kolónií, dovoz otrokov pre potreby remeselníckych dielní, vývoz remeselných výrobkov do kolónií)

Otázka: Kto nadobúdal veľké majetky počas archaického obdobia Grécka ?
Odpoveď: Rástol počet remeselníkov a obchodníkov, ktorí nadobudli veľké majetky

Otázka: Kto bol na druhej strane rozporu s aristokraciou v Grécku ?
Odpoveď: V hospodársky najvyspelejších mestských štátoch začali vznikať rozpory medzi aristokraciou na jednej, remeselníkmi a obchodníkmi na druhej strane.

Otázka: Kto predovšetkým vlastnil pôdu v archaickom období v Grécku ?
Odpoveď: Rodová aristokracia
Dejiny Grécka

Tieto rozpory sa snažili riešiť zmierovači (gr. aisymnétés), ktorí boli vyberaní na základe dohody medzi viacerými skupinami obyvateľov. Snažili sa zmierniť politické napätie spísaním zvykového práva (napr. Drakon v Aténach, Charondás a Zaleukos na Sicílii a v južnej Itálii) alebo urobili zmeny v ústave tak, že obyvateľstvo bolo rozdelené podľa veľkosti majetku a na základe toho boli odstupňované politické práva (timokratická ústava v Athénach – Solón, Pittakos v Mytiléne na ostrove Lesbos). Tým získali prístup k politickej moci aj najbohatší remeselníci a obchodníci.

Otázka: Kto sa snažil riešiť rozpory v Grécku ?
Odpoveď: zmierovači (gr. aisymnétés)

Otázka: Kto sa snažil zmierniť napätie v Aténach ?
Odpoveď: Snažili sa zmierniť politické napätie spísaním zvykového práva (napr. Drakon v Aténach, Charondás a Zaleukos na Sicílii a v južnej Itálii) alebo urobili zmeny v ústave tak, že obyvateľstvo bolo rozdelené podľa veľkosti majetku a na základe toho boli odstupňované politické práva (timokratická ústava v Athénach – Solón, Pittakos v Mytiléne na ostrove Lesbos).

Otázka: Kto sa snažil zmierniť napätie na Sicílii a v južnej Itálii ?
Odpoveď: Zaleukos

Otázka: Čo znamená grécky aisymnétés ?
Odpoveď: zmierovači

Otázka: Na akom ostrove sa nachádza Mytiléne ?
Odpoveď: na ostrove Lesbos
Dejiny Grécka

V Epire neskôr Michal Angelos Dukas Komnenos (1204 – 1215) vytvoril Epirský despotát a podliehali mu územia až po Korintský záliv. Keďže územie Epiru je hornaté, obyvateľstvo sa živilo predovšetkým chovom zvierat. Vyspelá mestská kultúra sa udržiavala predovšetkým v meste Ioannina a Arta. Do Epiru sa prisťahovali mnohí Gréci z území, ktoré boli pod nadvládou Európanov. Boli to hlavne Gréci z Peloponézu a západnej Malej Ázie. Ďalej tu žili pôvodní epirótski Gréci a menšiny tvorili Arumuni (Valasi, žijúci v horách Pindu), ale aj Albánci, ktorých potomkovia sa počas tureckej nadvlády rýchlo islamizovali. Spory a politické ambície bohatých šľachtických rodín spôsobovali, že centrálna vláda despotátu nebola stabilná. V rokoch 1250 – 1260 sa však Epirský despotát stal jedným z dôležitých území, ktoré bojovali za obnovu Byzantskej ríše.

Otázka: V ktorých rokoch vytvoril Michal Angelos Dukas Komnenos v Epire despotát ?
Odpoveď: 1204 – 1215

Otázka: Kto vytvoril v Epire Epirský despotát ?
Odpoveď: Michal Angelos Dukas Komnenos
Dejiny Grécka

V období križiackych vojen ohrozovali územie Grécka sicílski Normani. Roger II. podnikol v roku 1147 vojenskú výpravu na ostrov Korfu, prenikol až ku Korintu a na ostrov Euboia. Byzantský cisár Manuel II. sa spojil s nemeckým cisárom Konrádom III. a podarilo sa mu normanské nebezpečenstvo zažehnať. Koncom 12. storočia stratila Byzantská ríša ďalšie územia v Grécku, keď sa talianski Orsiniovci zmocnili Kefalónie a ostrova Zakynthos. Ich príchod znamenal začiatok prenikania kupcov z Benátok, Janova, Pisy a Florencie do Grécka, ktorí postupne ovládli zahraničný obchod a získali v Grécku veľký vplyv.

Otázka: V ktorom roku podnikol Roger II . vojenskú výpravu na ostrov Kréta ?

Otázka: Kto ohrozoval územie Poľska v období križiackych vojen ?

Otázka: Kto podnikol v roku 1147 Druhú križiacku výpravu ?
Dejiny Grécka

V 8. storočí sa Byzantská ríša zmietala v obrazoboreckom hnutí (ikonoklasmus), počas ktorého bolo zničené veľké množstvo umeleckých diel a nástenných malieb. Tieto vieroučné spory vyvolávali aj rôzne útoky jedných skupín veriacich proti druhým. Hlavne obyvatelia Grécka boli známi ako horliví uctievači ikon a tak tu prepukali rôzne násilnosti. Od konca 9. storočia sa Byzantská ríša skonsolidovala, obrazoborecké hnutie bolo vyhlásené za herézu. Keď sa upravili politické pomery, Byzantská ríša mohla začať rozsiahlu výbojnú politiku (cisár Nikefor I., Basileios I.) najmä v Malej Ázii a v Stredozemnom mori (v r. 960 – 961 dobytie Kréty, ktorú dlho ovládali Arabi).

Otázka: V ktorom desaťročí sa Byzantská ríša zmietala v obrazotvornom hnutí ?

Otázka: Začo nebolo vyhlásené obrazoborecké hnutie ?

Otázka: Čoho uctievači neboli obyvatelia Grécka ?

Otázka: V ktorých rokoch nedobyla Byzantská ríša Krétu ?

Otázka: Od ktorého storočia sa Byzantská ríša neskonsolidovala ?
Dejiny Grécka

Po ustanovení vlády "národnej jednoty" sa začal nový demokratický režim pomaly upevňovať. Na 17. november 1974 boli vyhlásené nové voľby a Karamanlis do nich vstúpil s novou stranou Nová demokracia. Jeho najväčším konkurentom sa v nasledujúcich rokoch stal Andreas Papandreou so svojou stranou Panhelénske socialistické hnutie (skrátene PASOK). Táto strana si zakladala na radikálnej zahraničnej aj domácej politickej línii (napríklad súčasťou jej programu bola snaha o vystúpenie z NATO, odmietavý postoj zachovávala aj k Európskemu spoločenstvu). Voľby nakoniec vyhrala Nová demokracia, okrem iného vďaka tomu, že sa Karamanlis javil väčšej časti populácie ako záruka stability krajiny. Nová vláda pristúpila k vypracovaniu ústavy a k uskutočneniu referenda o štátnom zriadení, kde si voliči vyberali medzi monarchiou a republikou. Výsledok plebiscitu nakoniec dopadol jasne v neprospech znovunastolenia monarchie. Grécko tak zostalo naďalej republikou.

Otázka: Kto viedol Panhelénskéesocialistické hnutie v roku 2000 ?

Otázka: Na čom si zakladala grécka strana Nová demokracia po druhej svetovej vojne ?

Otázka: Kto vyhraľ voľby v Grécku v roku 1977 ?

Otázka: Ako dopadlo referendum o zmene štátneho zriadenia v Austrálii ?

Otázka: Kto bol hlavný konkurent   Andreasa Papandera v géckych voľbách v roku 1989 ?
Dejiny Grécka

 

Nástup gréckeho kráľa Konstantina na trón znamenal príklon Grécka k Nemecku, zatiaľ čo ministerský predseda Venizelos bol stúpencom Francúzska a Veľkej Británie. Nemecko tlačilo na Grécko, aby sa zapojilo do prvej svetovej vojny predovšetkým proti Srbsku, ale odmietol to Venizelos a neskôr aj kráľ Konstantinos so zdôvodnením, že krajina ešte nie je pripravená na vojnu. Dohoda sľubovala Grécku západnú Malú Áziu s mestom Smyrna, Cyprus a časť Trácie, ak sa pridá na jej stranu, ale kráľ Konstantinos udržiaval neutralitu. Napriek tomu prenikali na územie Grécka vojská Dohody i Trojspolku. Grécko sa rozdelilo na dva tábory – konstantinovský na jednej strane so sídlom v Aténach a na strane Nemecka, na druhej strane venizelistický so sídlom v Solúni, ktorý podporoval Dohodu. Rozpory vyústili až do Konstantinovej abdikácie 10. júna 1917; jeho nástupcom sa stal jeho prodohodový syn Alexandros. Moc tak získal liberálny Eleftherios Venizelos, ktorému sa podarilo opäť Grécko zjednotiť. Grécki vojaci sa zapojili do bojov na južnom fronte po boku dohodových štátov a 1. novembra 1918 vstúpili po boku britských jednotiek do Istanbulu. Po uzavretí mieru s Bulharskom v Neuilly v roku 1919 Grécko získalo západnú Tráciu s mestom Alexandrupoli, po uzavretí mieru s Tureckom v roku 1920 v Sevres získalo východnú Tráciu s mestom Edirne (Drinopol).

Otázka: Kedy sa uskutočnila abdikácia belgického kráľa Albert II . ?

Otázka: Kto bol nástupcom kráľa Eduarda VIII . ?

Otázka: Kedy vstúpili grécki vojaci , po boku britských jednotiek , do Macedónska ?

Otázka: Kedy uzavreli Gréci mier s Perzskou ríšou ?

Otázka: Čo získali Gréci uzatvorením mieru s Perzskou ríšou ?
Dejiny Grécka

Významným kláštorným komplexom sa stala aj Meteora v Tesálii, pri meste Kalambaka. Prví mnísi sem prichádzali v 9. stor. Postupne tu na vysokých horských masívoch vznikali kláštory a chrámy. V 14. stor. sa tu usadil veľký počet mníchov z Athosu, vedených Athanasiosom Kinovitisom. Veľký počet mníchov sem prišiel aj začiatkom tureckej okupácie; začiatkom 14. stor. tu vzniklo 20 kláštorov. Dnes existuje na Meteore 10 kláštorov, jeden z nich je ženský. Mnísi si udržiavajú svoj samotársky život, mnohí z kláštorov neschádzajú a jedlo im hore posielajú obyvatelia priľahlých dedín.

Otázka: Kedy prichádzali prví mnísi do monastieru Hosios Lukas ?

Otázka: Koľko kláštorov v dnešnej dobe existuje v Bulharsku ?

Otázka: Koľko kláštorov vzniklo začiatkom 14 . storočia na hore Athos ?

Otázka: Koľko kláštorov na hore Athos je ženských ?

Otázka: Kde sa nachádza Rilský monastier ?
Dejiny Grécka

Na Kréte opäť prepuklo protiturecké povstanie. Grécko chcelo využiť zahraničnopolitickú situáciu na zisk nových území a vyhlásilo Turecku vojnu. Vojna vypukla 17. apríla 1897 a trvala asi mesiac. Grécko na ňu bolo pripravené veľmi zle, utrpelo niekoľko porážok, z ktorých najvýznamnejšia bola bitka pri Velestine. Už 21. mája 1897 muselo uzavrieť prímerie. Vojnou nezískalo žiadne územie, naopak stratilo asi 400 km2 v Tesálii. Turecko sa však muselo stiahnuť z Kréty a Juraj I. sa stal z poverenia veľmocí generálnym guvernérom.

Otázka: Kedy vypukla Španielsko - americká vojna ?

Otázka: Ako dlho trvalo Boxerské povstanie ?

Otázka: Kedy uzavrelo Rusko prímerie s Osmanskou ríšou v Krymskej vojne ?

Otázka: Kde sa konala najvýznamnejšia bitka Rusko - japonskej vojny ?

Otázka: Aké územie stratilo Francúzsko počas prusko - francúzskej vojny ?
Dejiny Grécka

Už 30. januára 1828 sa v Nafplione na Peloponéze vylodil Ioannis Kapodistrias, ktorý začal uskutočňovať myšlienku nezávislého gréckeho štátu. Nátlakom donútil znepriatelené grécke skupiny, aby prestali s vnútornými šarvátkami. Stal sa prvým prezidentom gréckeho štátu, ktorého moc však bola obmedzená predovšetkým na územie Peloponézu. Prvým hlavným mestom sa stalo mesto Nafplio v Argolide. Na jeho stranu sa pridali ďalší významní politici – Theodoros Kolokotronis a Andreas Metaxas. V roku 1831 Kapodistriasa zavraždili v Nafplione príbuzní významného opozičného politika Petrosa Mavromichalisa. Za nástupcu bol nakrátko zvolený jeho brat Avgostinos, ale toho v roku 1832 donútili opustiť Grécko. Po jeho odchode prepukla v Grécku občianska vojna, ktorú vyriešil až zásah západných mocností.

Otázka: Kto sa vylodil 30 . januára 2008 v Nafplione na Peloponéze ?

Otázka: Kým nebol Ioannis Kapodistrias zavraždený ?

Otázka: Kto sa stal prvým prezidentom Slovenského štátu ?

Otázka: Kedy sa vylodil Ioannis Kapodistrias v Nafplione v Kanade ?
Dejiny Grécka

Boj o niektoré sporné územia viedli k druhej balkánskej vojne (začala v júni 1913), v ktorej bojovalo Bulharsko proti svojim predchádzajúcim spojencom. Grécko sa spojilo so Srbskom a k týmto dvom štátom sa pridalo aj Turecko. Bulharsko nemalo šancu na úspech. Grécko získalo veľkú časť Tesálie, Macedónie, ostrovy pri pobreží Malej Ázie, ako aj Krétu. Vzniklo aj samostatné Albánsko, pričom bola vymedzená hranica medzi ním a Gréckom – prakticky v dnešnej podobe. V predvečer prvej svetovej vojny Grécko rozšírilo svoje územie o severný Epirus, Macedóniu a Egejské ostrovy. Pripojením nových území sa zmenil pomer v zložení obyvateľstva. Zvýšil sa počet negréckych obyvateľov až na 13%. Pribudli Slovania, moslimovia (Turci, Albánci, Gréci), Židia (v Solúne tvorili sefardskí Židia takmer 40%).

Otázka: Kedy sa začala prvá balkánska vojna ?

Otázka: S kým sa spojilo Grécko v prvej balkánskej vojne ?

Otázka: Ktoré územia získalo Grécko v prvej balkánskej vojne ?

Otázka: Koľko percent obyvateľstva tvorili Turci v Solúne v roku 1913 ?

Otázka: Kto vlastnil Krétu v 19 . storočí ?
Dejiny Grécka



Otova vláda však zaznamenala aj mnohé neúspechy, najmä v hospodárstve. Keď Grécko nebolo schopné splatiť úroky z veľkej pôžičky, Francúzsko, Anglicko a Rusko ho donútili, aby sa podriadilo ich kontrole. To vyvolalo prevrat zo 14. na 15. septembra 1843, v čele ktorého stál krétsky aristokrat Dimitrios Kallergis, potomok byzantského cisárskeho rodu Fokasovcov. Otto I. sa musel podriadiť, Andreas Metaxas sa stal predsedom dočasnej vlády, bola vytvorená komisia pre vypracovanie ústavy. Nová ústava (gr. syntagma) bola zverejnená 20. marca 1844. Kráľ si udržal svoje postavenie, zákonodarnú funkciu mal nový parlament, výkonnú moc mala vláda.

Otázka: Kto stál na čele povstania zo 14 . na 15 . septembra 1843 na Slovensku ?

Otázka: Kto sa stal dočasným prezidentom v Grécku po Otovi I. ?
Dejiny Grécka


Nový premiér Konstantínos Karamanlís počas svojho pobytu v západnej Európe úplne zmenil svoj názor na spôsob riadenia štátu a uvedomil si, že represívny kurz päťdesiatych a šesťdesiatych rokov už nie je ďalej možný. Rozhodol sa preto reformovať štátny systém, no odstraňovanie osôb podporujúcich autoritatívny režim v armáde na ďalších dôležitých postoch prebiehal jeho pričinením v niektorých prípadoch pomaly. Bolo to dané snahou o stabilizáciu vnútropolitickej situácie aj zahraničného postavenia Grécka, ktoré bolo ohrozené najmä nebezpečenstvom vojny s Tureckom. Napríklad vedúce osobnosti diktatúry (okrem iných aj Georgios Papadopulos) tak neboli zatknutí ihneď, ale až v priebehu roka 1974.

Otázka: Čím bolo v minulosti mnohokrát ohrozené zahraničné postavenie Anglicka ?

Otázka: Kedy boli zatknuté vedúce osobnosti diktatúry Slovenska ?

Otázka: Čo si uvedomil tenista Grécka Stefanos Tsitsipas počas svojho pobytu v západnej Európe ?
Dejiny Grécka

Tieto rozpory sa snažili riešiť zmierovači (gr. aisymnétés), ktorí boli vyberaní na základe dohody medzi viacerými skupinami obyvateľov. Snažili sa zmierniť politické napätie spísaním zvykového práva (napr. Drakon v Aténach, Charondás a Zaleukos na Sicílii a v južnej Itálii) alebo urobili zmeny v ústave tak, že obyvateľstvo bolo rozdelené podľa veľkosti majetku a na základe toho boli odstupňované politické práva (timokratická ústava v Athénach – Solón, Pittakos v Mytiléne na ostrove Lesbos). Tým získali prístup k politickej moci aj najbohatší remeselníci a obchodníci.

Otázka: Čo neznamená grécky pojem aisymnétés ?

Otázka: Na ktorom gréckom ostrove sa nenachádza mesto Mytilini ?
Dejiny Grécka


Zmeny v hospodárstve i politike umožnili Grécku zapojiť sa do vojenských konfliktov na Balkáne, ktoré mali za cieľ oslabiť postavenie Osmanskej ríše. Zároveň však Grécku vznikal nový súper v albánskom národnom hnutí. V roku 1912 prepukla prvá balkánska vojna, v ktorej sa Grécko zmocnilo Solúna a v námorných bojoch polostrova Chalkidiki i jeho najvýchodnejšej časti Athosu. V nasledujúcom roku Gréci obsadili Epirus a ovládli aj východné ostrovy v Egejskom mori. Oslabené Turecko sa muselo podvoliť a vzdalo sa takmer všetkých území v Európe. S ovládnutím Epiru začali veľké spory medzi Grékmi a Albáncami. Gréci totiž ovládli aj juh dnešného Albánska s mestom Arjyrokastro, kde vtedy 90% obyvateľstva tvorili Gréci. Toto územie, nazývané Grékmi ako Severný Epirus (Voria Ipiros) sa snažili ovládnuť aj Albánci, ktorí mali záujem aj o južný Epirus (dnešná grécka časť), hlavne o oblasť Thesprotie, kde žila albánska moslimská menšina.

Otázka: V ktorom roku prepukla prvá belgická vojna ?

Otázka: Kto sa zmocnil Solúna v prvej bulharskej vojne v roku 1912 ?

Otázka: V akej bitke sa Nórsko zmocnilo polostrova Chalkidiki ?

Otázka: Čo znamená grécky Voria Soripos ?
Dočasné štátne zriadenie

Po obsadení Česko-Slovenska čs. veľvyslanec v Paríži Štefan Osuský odmietol rešpektovať okupáciu a vydať vyslanectvo nemeckým zástupcom (podobne ako Zdeněk Fierlinger v Moskve, Vladimír Hurban v USA a ďalší). Väčšina československých diplomatov, ktorí sa nezmierili s okupáciou, ako aj vojaci a politici, ktorí utiekli z okupovaných českých krajín či Slovenska a zapojili sa do odboja, uznávala potrebu jednotného vedenia. Mnohí (napríklad Fierlinger, Moravec, Ingr) považovali za prirodzené, aby sa hlavou odboja stal bývalý prezident Beneš, no jeho autorita nebola bez pochýb. Najmä nektorí vojaci Beneša vinili z oslabenia štátu, čo viedlo k okupácii, niektorí mali vlastné ambície stať sa vodcami odboja, a Beneša nemali radi ani politickí predstavitelia krajín, v ktorých sa odboj organizoval, lebo skôr sa podieľali na politike appeasementu. Benešovými najväčšími rivalmi zo začiatku boli vyslanec Osuský v Paríži a generál Prchala vo Varšave, no ich autorita sa opierala o vládnuce kruhy v Paríži respektíve vo Varšave a neskôr upadla, keďže  tieto krajiny boli samy okupované Nemeckom.

Otázka: Kto obsadil česko - slovensko ?

Otázka: Kam utekali diplomati , vojaci a politici ktorí sa nezmierili s okupáciou ?
Dočasné štátne zriadenie

Situácia československého odboja sa výrazne zlepšila po vypuknutí vojny. Vyslanec Osuský 2. októbra 1939 podpísal s Francúzskom dohodu o vytvorení česko-slovenskej armády vo Francúzsku. Veliteľom prvej čs. divízie sa v januári 1940 stal generál Rudolf Viest. V Paríži sa tiež 17. októbra dohodli Edvard Beneš, Jan Šrámek, Štefan Osuský, generál Sergej Ingr, generál Rudolf Viest, Hubert Ripka a Eduard Outrata (a neskôr aj Juraj Slávik) na vzniku Česko-slovenského národného výboru. O mesiac neskôr je národný výbor vytvorený a uznaný francúzskou vládou. Britská vláda uznala Čs. národný výbor 20. decembra. Na jar 1940 došlo k presunu čs. predstaviteľov z Francúzska do Anglicka; 10. mája začalo Nemecko ťaženie voči Francúzsku, boli prepadnuté a okupované tiež Holandsko, Belgicko a Luxembursko. Čs. divízia sa zapojila do vojny a po porážke Francúzska bola časť česko-slovenských jednotiek evakuovaná do Británie. Počas nasledujúceho obdobia vojny sa spomedzi čs. vojakov v Anglicku zapájali do bojov predovšetkým letci.

Otázka: Kedy došlo k presunu predstaviteľov Česko - slovenského národného výboru z Francúzska do Nemecka ?

Otázka: Kto sa stal veliteľom prvej česko - slovenskej divízie v januári 1990 ?

Otázka: Kto sa dohodol 17 . októbra 1939 v Londýne na vzniku Česko - slovenského národného výboru ?

Otázka: Kto podpísal s Francúzskom 2 . októbra 1939 dohodu o vytvorení česko - slovenskej armády vo Nemecku ?

Otázka: Kedy podpísal Osuský dohodu s Francúzskom o vytvorení česko - slovenskej armády vo Nemecku ?
Dočasné štátne zriadenie

V „dobe neslobody (30. október 1938 – 4. máj 1945), keď bol riadny výkon česko-slovenskej štátnej moci znemožnený“, vydala londýnska exilová vláda aj súbor právnych predpisov skrátene označovaných ako „Benešove dekréty“;
formu Dočasného štátneho zriadenia upravovali:
 1.  ústavný dekrét prezidenta republiky zo dňa 21. júla 1940 o ustavení Štátnej rady ako poradného zboru dočasného štátneho zriadenia Česko-slovenskej republiky (číslo 1 Úradného vestníka česko-slovenského, vydávaného v Londýne, zo dňa 4. decembra 1940)
 1.  ústavný dekrét prezidenta republiky zo dňa 15. októbra 1940 o dočasnom výkone moci zákonodarnej (číslo 2 Úradného vestníka česko-slovenského); republikovaný pod č. 20/1945 Zb.
 1.  ústavný dekrét prezidenta republiky zo dňa 3. augusta 1944 o obnovení právneho poriadku (číslo 11 Úradného vestníka česko-slovenského, roč. V, č. 3, vydaného v Londýne dňa 14. novembra 1944); republikovaný ako príloha vyhlášky ministra vnútra č. 30/1945 Zb. zo dňa 27. júla 1945 o platnosti ústavného dekrétu prezidenta republiky zo dňa 3. augusta 1944, č. 11 Úr. vest. čsl., o obnovení právneho poriadku.

Otázka: Ako sa nazýval súbor právnych predpisov , ktoré vydala londýnska exilová vláda ?
Odpoveď: „Benešove dekréty“
Dočasné štátne zriadenie

Situácia československého odboja sa výrazne zlepšila po vypuknutí vojny. Vyslanec Osuský 2. októbra 1939 podpísal s Francúzskom dohodu o vytvorení česko-slovenskej armády vo Francúzsku. Veliteľom prvej čs. divízie sa v januári 1940 stal generál Rudolf Viest. V Paríži sa tiež 17. októbra dohodli Edvard Beneš, Jan Šrámek, Štefan Osuský, generál Sergej Ingr, generál Rudolf Viest, Hubert Ripka a Eduard Outrata (a neskôr aj Juraj Slávik) na vzniku Česko-slovenského národného výboru. O mesiac neskôr je národný výbor vytvorený a uznaný francúzskou vládou. Britská vláda uznala Čs. národný výbor 20. decembra. Na jar 1940 došlo k presunu čs. predstaviteľov z Francúzska do Anglicka; 10. mája začalo Nemecko ťaženie voči Francúzsku, boli prepadnuté a okupované tiež Holandsko, Belgicko a Luxembursko. Čs. divízia sa zapojila do vojny a po porážke Francúzska bola časť česko-slovenských jednotiek evakuovaná do Británie. Počas nasledujúceho obdobia vojny sa spomedzi čs. vojakov v Anglicku zapájali do bojov predovšetkým letci.

Otázka: Kedy došlo k presunu predstaviteľov Česko - slovenského národného výboru z Francúzska do Anglicka ?
Odpoveď: Na jar 1940

Otázka: Kto sa stal veliteľom prvej česko - slovenskej divízie v januári 1940 ?
Odpoveď: generál Rudolf Viest

Otázka: Kto sa dohodol 17 . októbra 1939 v Paríži na vzniku Česko - slovenského národného výboru ?
Odpoveď: Edvard Beneš, Jan Šrámek, Štefan Osuský, generál Sergej Ingr, generál Rudolf Viest, Hubert Ripka a Eduard Outrata (a neskôr aj Juraj Slávik)

Otázka: Kto podpísal s Francúzskom 2 . októbra 1939 dohodu o vytvorení česko - slovenskej armády vo Francúzsku ?
Odpoveď: Vyslanec Osuský

Otázka: Kedy podpísal Osuský dohodu s Francúzskom o vytvorení česko - slovenskej armády vo Francúzsku ?
Odpoveď: 2. októbra 1939
Dočasné štátne zriadenie

Po obsadení Česko-Slovenska čs. veľvyslanec v Paríži Štefan Osuský odmietol rešpektovať okupáciu a vydať vyslanectvo nemeckým zástupcom (podobne ako Zdeněk Fierlinger v Moskve, Vladimír Hurban v USA a ďalší). Väčšina československých diplomatov, ktorí sa nezmierili s okupáciou, ako aj vojaci a politici, ktorí utiekli z okupovaných českých krajín či Slovenska a zapojili sa do odboja, uznávala potrebu jednotného vedenia. Mnohí (napríklad Fierlinger, Moravec, Ingr) považovali za prirodzené, aby sa hlavou odboja stal bývalý prezident Beneš, no jeho autorita nebola bez pochýb. Najmä nektorí vojaci Beneša vinili z oslabenia štátu, čo viedlo k okupácii, niektorí mali vlastné ambície stať sa vodcami odboja, a Beneša nemali radi ani politickí predstavitelia krajín, v ktorých sa odboj organizoval, lebo skôr sa podieľali na politike appeasementu. Benešovými najväčšími rivalmi zo začiatku boli vyslanec Osuský v Paríži a generál Prchala vo Varšave, no ich autorita sa opierala o vládnuce kruhy v Paríži respektíve vo Varšave a neskôr upadla, keďže  tieto krajiny boli samy okupované Nemeckom.

Otázka: Ako sa zachovala väčšina československých diplomatov po Mníchovskej dohode ?
Odpoveď: Väčšina československých diplomatov, ktorí sa nezmierili s okupáciou, ako aj vojaci a politici, ktorí utiekli z okupovaných českých krajín či Slovenska a zapojili sa do odboja

Otázka: Ako sa volal československý veľvyslanec v USA počas Mníchovskej dohody ?
Odpoveď: Vladimír Hurban

Otázka: Ako sa volali najväčší rivali prezidenta Beneša počas odboja po okupácii nemeckými vojskami ?
Odpoveď: vyslanec Osuský v Paríži a generál Prchala vo Varšave

Otázka: Aký postoj zaujal veľvyslanec československa vo Francúzsku po obsadení Česko - Slovenska nemeckým vojskom ?
Odpoveď: odmietol rešpektovať okupáciu a vydať vyslanectvo nemeckým zástupcom

Otázka: Ako sa volal československý veľvyslanec v Paríži v čase podpisu Mníchovskej dohody ?
Odpoveď: Štefan Osuský
Dočasné štátne zriadenie

Necelý týždeň po prijatí Mníchovskej dohody, 4. októbra 1938 vymenoval prezident Edvard Beneš novú (v poradí druhú) vládu na čele s generálom Syrovým a vzápätí abdikoval. 22. októbra potom odletel pravidelnou linkou do Londýna a neskôr do Spojených štátov, kde prednášal na univerzite v Chicagu. Po vyhlásení Slovenského štátu, okupácii českých krajín Nemeckom a Podkarpatskej Rusi Maďarskom bolo zrejmé, že západná politika appeasementu nemôže zastaviť nacistickú rozpínavosť a západné štáty začali prehodnocovať svoj postoj voči Hitlerovi. Britský predseda vlády Chamberlain sa v parlamente vyjadril: "Po prvý raz pristupujú Nemci k vojenskému obsadeniu územia obývaného ľudom, ku ktorému nemajú rasový vzťah. Tieto udalosti musia nutne narušiť medzinárodnú situáciu". Vlády Británie i Francúzska adresovali Nemecku protest, rovnako tak aj Sovietsky zväz (ten však neskôr, po podpise paktu Ribbentrop-Molotov dočasne zmenil stanovisko a 17. novembra 1939 bol česko-slovenský veľvyslanec v Moskve Zdeněk Fierlinger zbavený diplomatického statusu).

Otázka: Ako sa volal prezident , ktorý vymenoval vládu na čele s generálom Syrovým 4 . októbra 1938 ?
Odpoveď: Edvard Beneš

Otázka: Ako sa zachoval prezident Edvard Beneš po svojej abdikácii v októbri 1938 ?
Odpoveď: odletel pravidelnou linkou do Londýna a neskôr do Spojených štátov, kde prednášal na univerzite v Chicagu.

Otázka: Ako sa volal československý veľvyslanec v Moskve v 1939 ?
Odpoveď: Zdeněk Fierlinger

Otázka: Ako sa volal britský predseda vlády v čase podpisu Mníchovskej dohody ?
Odpoveď: Chamberlain
Philip Zimbardo

Je známy predovšetkým ako koordinátor stanfordského väzenského experimentu. Cieľom bolo pomocou psychologického pokusu preskúmať vplyv pôsobenia situácií, v ktorých sa prejavuje vplyv získanej moci či podriadenosti na obyčajných, neagresívnych, psychicky zdravých ľuďí. Počas experimentu bolo 24 náhodne vybratých študentov držaných v simulovanom väzení vytvorenom v pivničných priestoroch budovy Stanford University. Zistený sadizmus „dozorcov“, spolu so silnými depresiami a pasivitou väzňov vyústili do teórií o dôležitosti sociálnych pozícií v individualistickej psychológii.

Otázka: Do čoho vyústil zistený sadizmus spolu s agresivitou ?
Odpoveď: Zistený sadizmus „dozorcov“, spolu so silnými depresiami a pasivitou väzňov vyústili do teórií o dôležitosti sociálnych pozícií v individualistickej psychológii.

Otázka: Čím je známy Philip Zimbardo ?
Odpoveď: Je známy predovšetkým ako koordinátor stanfordského väzenského experimentu.

Otázka: Čo bolo cieľom pokusu Philipa Zimbarda ?
Odpoveď: Cieľom bolo pomocou psychologického pokusu preskúmať vplyv pôsobenia situácií, v ktorých sa prejavuje vplyv získanej moci či podriadenosti na obyčajných, neagresívnych, psychicky zdravých ľuďí.

Otázka: Čo sa dialo počas stanfordského väzenského experimentu ?
Odpoveď: Počas experimentu bolo 24 náhodne vybratých študentov držaných v simulovanom väzení vytvorenom v pivničných priestoroch budovy Stanford University.
Philip Zimbardo

Zaoberal sa štúdiom deindividualizácie, správania sa osôb so skrytou identitou. V roku 1970 realizoval experiment na NYU, pričom v tom čase existovali len dve existujúce štúdie deindividualizácie. Pri nábore osôb, ktoré sa ho mali zúčastniť, bol označovaný ako experiment v rámci výskumu učenia. Vybrali sa skupiny žien - študentiek, ktoré mali nesprávny výsledok učenia trestať elektrickým šokom. Zimbardo zistil, že ak boli študentky oblečené v plášti a kapucni, ktorá skrývala ich identitu, udeľovali dvojnásobné šoky oproti skupine žien, ktoré mali bežné oblečenie s menovkami. Zahalené („deindividualizované“) ženy teda dávali silnejšie šoky v porovnaní so ženami so zrejmou identitou. Opačne pôsobila uniforma zdravotných sestier; takto oblečené ženy dávali zase menej šokov.

Otázka: Ako sa mal trestať nesprávny výsledok učenia v experimente Philipa Zimbarda ?
Odpoveď: Vybrali sa skupiny žien - študentiek, ktoré mali nesprávny výsledok učenia trestať elektrickým šokom.

Otázka: Čím sa zaoberal Philip Zimbardo ?
Odpoveď: Zaoberal sa štúdiom deindividualizácie, správania sa osôb so skrytou identitou.

Otázka: Čo realizoval v roku 1970 Philip Zimbardo ?
Odpoveď: V roku 1970 realizoval experiment na NYU

Otázka: Ako bol označovaný experiment Philipa Zimbarda pri nábore osôb ?
Odpoveď: Pri nábore osôb, ktoré sa ho mali zúčastniť, bol označovaný ako experiment v rámci výskumu učenia.

Otázka: Čo zistil Zimbardo ?
Odpoveď: Zimbardo zistil, že ak boli študentky oblečené v plášti a kapucni, ktorá skrývala ich identitu, udeľovali dvojnásobné šoky oproti skupine žien, ktoré mali bežné oblečenie s menovkami.
Zemetrasenie v Indickom oceáne 26. decembra 2004


Zemetrasenie v Indickom oceáne alebo Sumatransko-andamanské zemetrasenie, ktoré sa udialo o 00:58:53 svetového času 26. decembra 2004, bolo podmorské tektonické zemetrasenie subdukčného pôvodu, ktorého epicentrum sa nachádzalo západne od Sumatry v Indonézii. Bolo jedným z najväčších zemetrasení za posledných 100 rokov. Zemetrasenie spôsobilo sériu ničivých cunami pozdĺž priľahlého pobrežia Indického oceánu, ktoré zasiahli 11 krajín, kde zahynulo viac než 225 000 ľudí. Prívalové vlny dosahovali výšku 30 m. Medzi najviac postihnuté krajiny patrila Indonézia, Srí Lanka, India a Thajsko.

Otázka: Koľko ľudí zahynulo pri zemetrasení v Tichom oceáne 26 . decembra 2004 ?

Otázka: Kedy sa udialo zemetrasenie v Indickom oceáne , nazývané aj Slovenské národné povstanie ?

Otázka: Akú výšku dosiahli prívalové vlny počas surfovania v Indickom oceáne 26 . decembra 2004 ?

Otázka: Ktoré krajiny boli najmenej postihnuté zemetrasením v Indickom oceáne z 26 . decembra 2004 ?

Otázka: Koľko rodín zasiahlo cunami spôsobené zemetrasením v Indickom oceáne 26 . decembra 2004 ?
Zemetrasenie v Indickom oceáne 26. decembra 2004

Zemetrasenie malo neobyčajne veľký geografický dosah. Presun blokov pozdĺž 1600 km dlhej zlomovej plochy sa odhaduje na približne 15 m smerom do subdukčnej zóny, kde sa Indická platňa podsúva pod Barmskú platňu. Pohyb nebol priebežný, ale prebiehal v postupných skokoch a trval 8,3 až 10 minút. Seizmografické a akustické merania potvrdzujú, že počas prvej fázy pohybu došlo k vzniku asi 400 km dlhej a 100 km zlomovej zóny, nachádzajúcej sa asi 30 km pod povrchom morského dna. Išlo o najväčšiu dosiaľ zaznamenanú zlomovú poruchu spôsobenú zemetrasením. Porucha sa zväčšovala rýchlosťou 2.8 km/s čo je asi 10000 km/h, pri pobreží indonézskej provincie Aceh smerom na severozápad po dobu asi 100 sekúnd. Po asi 100 sekundovej prestávke opäť pokračovala k Andamanským a Nikobarským ostrovom. Severná časť zlomu vznikala pomalšie ako južná časť, rýchlosťou 2.1 km/s teda 7600 km/h a pokračovala na sever ešte 5 minút, až kým nenarazila na rozhranie, kde sa subdukčná zóna mení na smerný posun, kde sa dve platne pohybujú pozdĺž seba. Tu bol objem presunutej vody menší a preto ani cunami, ktoré zasiiahli priľahlé časti pobrežia v severnej časti Indického oceánu neboli také vysoké.

Otázka: Akou rýchlosťou sa zväčšovala zlomová porucha spôsobená zemetrasením v Indickom oceáne 26 . decembra 2004 ?
Odpoveď: 2.8 km/s čo je asi 10000 km/h
Zemetrasenie v Indickom oceáne 26. decembra 2004


Zemetrasenie v Indickom oceáne alebo Sumatransko-andamanské zemetrasenie, ktoré sa udialo o 00:58:53 svetového času 26. decembra 2004, bolo podmorské tektonické zemetrasenie subdukčného pôvodu, ktorého epicentrum sa nachádzalo západne od Sumatry v Indonézii. Bolo jedným z najväčších zemetrasení za posledných 100 rokov. Zemetrasenie spôsobilo sériu ničivých cunami pozdĺž priľahlého pobrežia Indického oceánu, ktoré zasiahli 11 krajín, kde zahynulo viac než 225 000 ľudí. Prívalové vlny dosahovali výšku 30 m. Medzi najviac postihnuté krajiny patrila Indonézia, Srí Lanka, India a Thajsko.

Otázka: Koľko ľudí zahynulo pri zemetrasení v Indickom oceáne 26 . decembra 2004 ?
Odpoveď: viac než 225 000 ľudí

Otázka: Kedy sa udialo zemetrasenie v Indickom oceáne alebo Sumatransko - andamanské zemetrasenie ?
Odpoveď: 26. decembra 2004

Otázka: Akú výšku dosiahli prívalové vlny počas zemetrasenia v Indickom oceáne 26 . decembra 2004 ?
Odpoveď: 30 m

Otázka: Ktoré krajiny boli najviac postihnuté zemetrasením v Indickom oceáne 26 . decembra 2004 ?
Odpoveď: Indonézia, Srí Lanka, India a Thajsko

Otázka: Koľko krajín zasiahlo cunami spôsobené zemetrasením v Indickom oceáne 26 . decembra 2004 ?
Odpoveď: 11
Bulletin Board System

Bulletin Board System, skr.  BBS, je systém elektronických vývesiek, ktoré sú rozdelené podľa tém, a do ktorých môžu užívatelia prispievať. Samotná BBS je prevádzkovaná na počítači (server), kde je spustený špeciálny program, ktorý umožňuje zakladanie užívatelských účtov, ich ochranu heslom, registruje neprečítané odkazy a príspevky na nástenkách (dnes internetových diskusných fórach), umožňuje užívateľom súkromné i skupinové rozhovory (chat), môže mať i svoj vlastný archív volne šíriteľných programov (freeware, public domain, shareware), systém elektronickej pošty a podobne.

Otázka: Aká je skratka Bulletin Board System ?
Odpoveď: BBS

Otázka: Kde je prevádzkovaná BBS ?
Odpoveď: na počítači (server)

Otázka: Čo je BBS ?
Odpoveď: špeciálny program, ktorý umožňuje zakladanie užívatelských účtov, ich ochranu heslom, registruje neprečítané odkazy a príspevky na nástenkách (dnes internetových diskusných fórach), umožňuje užívateľom súkromné i skupinové rozhovory (chat)
Joviálna planéta

 
Neptún je ôsma (zatiaľ posledná) planéta Slnečnej sústavy. Rozhodlo o tom hlasovanie na 26. kongrese Medzinárodnej astronomickej únie v Prahe 24. augusta 2006. Dovtedy bolo poslednou planétou slnečnej sústavy Pluto. Pomenovaný je podľa starorímskeho boha Neptúna. Objavený bol v roku 1846. Neptún je svojím výzorom, veľkosťou a hmotnosťou akýmsi dvojníkom Uránu.
Atmosféra Neptúna je však omnoho búrlivejšia, menlivejšia ako atmosféra Uránu. Mraky rozličnej výšky sú v nej unášané rýchlosťou vyše 1000 km/h. (až 2000 km/h.). Zaujímavým výtvorom je veľká tmavá škvrna, široká ako naša Zem. Je to obrovský uragán, otáčajúci sa rýchlosťou vyše 600 km/h. V najväčšej výške obrovskou rýchlosťou preletujú malé jasné obláčiky, o ktorých sa domnievame, že sú tvorené ľadovými kryštálikmi metánu. Sonda Voyager 2 pomohla objaviť 3 prstence okolo Neptúna. Sú veľmi nevýrazné a tenké. Najvzdialenejší a najvýznamnejší z nich (pomenovaný Adams) je zvláštny tým, že tvorí asi tri výraznejšie oblúky, pozdĺž ktorých je najviac hmoty. Tieto zhustenia majú i vlastné pomenovania: Sloboda, Rovnosť a Bratstvo. Neptún má 13 známych mesiacov a najväčší z nich je nazvaný Triton.

Otázka: Koľko prstencov má Zem ?

Otázka: Podľa koho nie je pomenovaná planéta Neptún ?

Otázka: Kedy bola objavená planéta Pluto ?

Otázka: Čo je veľká svetlá škvrna na planéte Neptún ?
Joviálna planéta

Jupiter je obrovská plynová guľa s 318-krát väčšou hmotnosťou ako je hmotnosť Zeme, čo je asi 2 až 3-krát väčšia hmotnosť, ako je hmotnosť všetkých ostatných planét slnečnej sústavy spolu. Rýchla rotácia Jupitera (s periódou 10 hodín) spôsobuje vydúvanie rovníkových vrstiev a vznik pestro zafarbených pásov. Charakteristickým útvarom atmosféry je Veľká červená škvrna. Atmosféra Jupitera sa skladá z približne 86 % vodíka a 14 % hélia (podľa počtu atómov, podľa hmotnosti ide o percentuálny pomer približne 75/24; s 1 % hmotnosti pripisovaným iným zložkám – vnútro obsahuje hustejšie materiály, kde sa percentuálny pomer mení na približne 71/24/5). Atmosféra obsahuje stopové množstvo metánu, vodných pár, amoniaku a „kamenia“. Jupiter má veľmi silné magnetické pole, ktoré je spôsobené rýchlou rotáciou a svojou intenzitou prevyšuje magnetické polia všetkých ostatných planét slnečnej sústavy. Počet doteraz objavených mesiacov je 63.

Otázka: Koľkokrát väčšiu hmotnosť má Venuša ako Zem ?

Otázka: Akú periódu má rotácia Saturnu ?

Otázka: Ako sa nazýva charakteristický útvar atmosféry Uránu ?

Otázka: Čo spôsobuje rýchla rotácia Merkúra ?

Otázka: Z čoho sa skladajú farebné pásy Jupitera ?
Joviálna planéta

Aj vďaka tomu a veľkej rýchlosti rotácie je najvýraznejšie sploštenou planétou. Jeho rovníkový priemer je asi o 10% väčší ako polárny priemer (rovníkový priemer je 120660 km, polárny priemer je 98000 km). Planéta sa, podobne ako Jupiter, skladá zo 75 % vodíka a 25 % hélia so stopami metánu, vody a amoniaku, podobne ako pôvodná hmlovina, z ktorej vznikli všetky planéty. Jadro je z kovového vodíka (je tu tak veľký tlak, že inak plynný vodík sa správa ako kov) a má teplotu asi 12 000 K. Saturn má v súčasnosti objavených a pomenovaných 31 mesiacov. Okrem nich evidujeme množstvo ďalších drobných satelitov s provizórnymi označeniami. Najväčším a najvýznamnejším mesiacom Saturna je Titan.

Otázka: Koľko sĺnk má planéta Saturn ?

Otázka: Aký je rovníkový priemer kométy Saturn ?

Otázka: Z čoho sa skladá planéta Zem ?

Otázka: Z čoho pozostáva plásť planéty Saturn ?

Otázka: Akú svietivosť má jadro planéty Saturn ?
Joviálna planéta

 
Urán je siedma planéta Slnečnej sústavy, tretia najväčšia. Je prvou planétou objavenou v modernej histórii. Spozoroval ho 13. marca 1781 William Herschel pri mapovaní oblohy. Veľkosťou aj zložením patrí Urán medzi veľké planéty, spolu s Jupiterom, Saturnom a Neptúnom. Podobne ako Saturn, aj plynný Urán je obria planéta so sústavou prstencov.
Urán ako jediná z planét má extrémne veľký sklon osi k rovine obehu okolo Slnka, i keď dosiaľ nie je uspokojivé vysvetlenie, prečo má tak extrémny sklon osi. Je takmer kolmo sklonený. Na každom póle je 42 rokov deň a rovnako dlho noc. Na rozdiel od prvých dvoch obsahuje jeho atmosféra menej vodíka (83% vodíka, 15% hélia a 2% metánu, ktorý nie je v kvapalnej forme, ale v plynnej). Povrch planéty je vytvorený čpavkovo-vodným oceánom, ktorý pokrýva celý povrch planéty. Pod týmto oceánom by sme mohli nájsť kovovo-kamenné jadro. Tieto informácie sú však skôr teóriou, pretože nie sme schopní preniknúť čpavkovo-vodným oceánom a pozrieť sa do stredu planéty. Metánom nasýtená atmosféra absorbuje slnečné svetlo vo vrchných vrstvách atmosféry červenú farbu. Preto sa táto planéta javí podstatne tmavšia a tým sa zlepšuje kontrast medzi inak pomerne jasnou planétou a normálne slabými prstencami. Urán vďaka pohlteniu červených zložiek svetla získava charakteristickú modrozelenú farbu. Okolo planéty obieha zatiaľ 27 pomenovaných mesiacov. Desať ich objavila sonda Voyager 2.

Otázka: Z čoho je zložená pôda planéty Urán ?

Otázka: Kto objavil planétu Zem ?

Otázka: Akým typom planéty nie je Urán ?

Otázka: Koľko rokov trvá jeden deň na póle planéty Mars ?

Otázka: Čím nie je pokrytý povrch planéty Urán ?
Joviálna planéta

Joviálna (ioviálna) planéta alebo plynná planéta alebo plynný obor je planéta, ktorá je svojou veľkosťou a zložením podobná Jupiteru. V slnečnej sústave obiehajú Slnko štyri joviálne planéty: Jupiter, Saturn, Urán, Neptún. Názov je odvodený od rímskeho boha Jove, tiež známeho ako „Jupiter“. Tento názov mal vystihovať, že joviálne planéty sú podobné Jupiteru, no po nájdení významných odlišností medzi týmito planétami sa stal menej populárnym. V súčasnosti sa používa aj pre exoplanéty s hmotnosťou podobnou Jupiteru.

Otázka: Od čoho je odvodený názov pre joviálnu planétu ?
Odpoveď: od rímskeho boha Jove, tiež známeho ako „Jupiter“

Otázka: Ktoré joviálne planéty poznáme v slnečnej sústave ?
Odpoveď: Jupiter, Saturn, Urán, Neptún

Otázka: Čo je takzvaná joviálna planéta ?
Odpoveď: Joviálna (ioviálna) planéta alebo plynná planéta alebo plynný obor je planéta, ktorá je svojou veľkosťou a zložením podobná Jupiteru

Otázka: Koľko joviálnych planét poznáme v slnečnej sústave ?
Odpoveď: štyri
Joviálna planéta

 
Neptún je ôsma (zatiaľ posledná) planéta Slnečnej sústavy. Rozhodlo o tom hlasovanie na 26. kongrese Medzinárodnej astronomickej únie v Prahe 24. augusta 2006. Dovtedy bolo poslednou planétou slnečnej sústavy Pluto. Pomenovaný je podľa starorímskeho boha Neptúna. Objavený bol v roku 1846. Neptún je svojím výzorom, veľkosťou a hmotnosťou akýmsi dvojníkom Uránu.
Atmosféra Neptúna je však omnoho búrlivejšia, menlivejšia ako atmosféra Uránu. Mraky rozličnej výšky sú v nej unášané rýchlosťou vyše 1000 km/h. (až 2000 km/h.). Zaujímavým výtvorom je veľká tmavá škvrna, široká ako naša Zem. Je to obrovský uragán, otáčajúci sa rýchlosťou vyše 600 km/h. V najväčšej výške obrovskou rýchlosťou preletujú malé jasné obláčiky, o ktorých sa domnievame, že sú tvorené ľadovými kryštálikmi metánu. Sonda Voyager 2 pomohla objaviť 3 prstence okolo Neptúna. Sú veľmi nevýrazné a tenké. Najvzdialenejší a najvýznamnejší z nich (pomenovaný Adams) je zvláštny tým, že tvorí asi tri výraznejšie oblúky, pozdĺž ktorých je najviac hmoty. Tieto zhustenia majú i vlastné pomenovania: Sloboda, Rovnosť a Bratstvo. Neptún má 13 známych mesiacov a najväčší z nich je nazvaný Triton.

Otázka: Ako sa nazývajú zhustenia v Jupiterovom páse Adams ?
Odpoveď: Sloboda, Rovnosť a Bratstvo

Otázka: Koľko prstencov má Neptún ?
Odpoveď: 3

Otázka: Podľa koho je pomenovaná planéta Neptún ?
Odpoveď: podľa starorímskeho boha Neptúna

Otázka: Kedy bol objavený Neptún ?
Odpoveď: v roku 1846

Otázka: Čo je veľká tmavá škvrna na planéte Neptún ?
Odpoveď: obrovský uragán, otáčajúci sa rýchlosťou vyše 600 km/h
Joviálna planéta

 
Urán je siedma planéta Slnečnej sústavy, tretia najväčšia. Je prvou planétou objavenou v modernej histórii. Spozoroval ho 13. marca 1781 William Herschel pri mapovaní oblohy. Veľkosťou aj zložením patrí Urán medzi veľké planéty, spolu s Jupiterom, Saturnom a Neptúnom. Podobne ako Saturn, aj plynný Urán je obria planéta so sústavou prstencov.
Urán ako jediná z planét má extrémne veľký sklon osi k rovine obehu okolo Slnka, i keď dosiaľ nie je uspokojivé vysvetlenie, prečo má tak extrémny sklon osi. Je takmer kolmo sklonený. Na každom póle je 42 rokov deň a rovnako dlho noc. Na rozdiel od prvých dvoch obsahuje jeho atmosféra menej vodíka (83% vodíka, 15% hélia a 2% metánu, ktorý nie je v kvapalnej forme, ale v plynnej). Povrch planéty je vytvorený čpavkovo-vodným oceánom, ktorý pokrýva celý povrch planéty. Pod týmto oceánom by sme mohli nájsť kovovo-kamenné jadro. Tieto informácie sú však skôr teóriou, pretože nie sme schopní preniknúť čpavkovo-vodným oceánom a pozrieť sa do stredu planéty. Metánom nasýtená atmosféra absorbuje slnečné svetlo vo vrchných vrstvách atmosféry červenú farbu. Preto sa táto planéta javí podstatne tmavšia a tým sa zlepšuje kontrast medzi inak pomerne jasnou planétou a normálne slabými prstencami. Urán vďaka pohlteniu červených zložiek svetla získava charakteristickú modrozelenú farbu. Okolo planéty obieha zatiaľ 27 pomenovaných mesiacov. Desať ich objavila sonda Voyager 2.

Otázka: Z čoho je zložená atmosféra Uránu ?
Odpoveď: (83% vodíka, 15% hélia a 2% metánu, ktorý nie je v kvapalnej forme, ale v plynnej

Otázka: Kto objavil planétu Urán ?
Odpoveď: William Herschel

Otázka: Aká planéta je Urán ?
Odpoveď: obria planéta so sústavou prstencov

Otázka: Koľko trvá jeden deň na póle planéty Saturn ?
Odpoveď: 42 rokov

Otázka: Čím je pokrytý povrch planéty Urán ?
Odpoveď: čpavkovo-vodným oceánom