lukasjanek/skquad huggingface dataset:
Prehľad úspechov slovenského basketbalu

Práve zásluhou reprezentácie žien sa stal basketbal v prvých rokoch samostatnosti našim najúspešnejším kolektívnym športom. Hneď pri premiérovej účasti na ME 1993 získali bronz , o štyri roky neskôr na ME 1997 striebro, dvakrát obsadili štvrté miesto. V deväťdesiatych rokoch 20. storočia boli Slovenky najúspešnejším tímom na európskych šampionátoch! Túto pozíciu potvrdili na MS 1994, kde obsadili piatu priečku, zúčastnili sa tiež MS 1998. Jediný olympijský štart v Sydney 2000 poznamenalo odstúpenie realizačného tímu pred olympiádou po nezhodách s vedením SBA. Na klubovej úrovni dosiahli vynikajúce výsledky basketbalistky SCP Ružomberok, dvojnásobné víťazky Euroligy, individuálne sa presadila Anna Kotočová, hráčka CJM Bourges, víťazka štyroch európskych pohárov.

Otázka: Kedy boli Slovenky najúspešnejším tímom na európskych šampionátoch v basketbale ?
Odpoveď: V deväťdesiatych rokoch 20. storočia
Prehľad úspechov slovenského basketbalu

Basketbal v Československu patril k úspešným športovým odvetviam, o čom svedčí množstvo medailí z vrcholných podujatí. Reprezentácia mužov získala titul majstrov Európy v roku 1946, k tomuto úspechu prispeli štyria Slováci  Gustáv Herrmann, Ján Hluchý, Miloš Bobocký a Jozef Křepela. Slovenskí basketbalisti sa podieľali aj na ďalších medailových umiestneniach, pri poslednom veľkom úspechu reprezentácie Československa na ME 1985  asistovalo päť Slovákov v čele s „Basketbalistom 20. storočia na Slovensku“ Stanislavom Kropilákom.

Otázka: K čomu patril basketbal v Československu ?
Odpoveď: k úspešným športovým odvetviam

Otázka: Kto prispel k titulu majstrov Európy 1946 v basketbale ?
Odpoveď: štyria Slováci  Gustáv Herrmann, Ján Hluchý, Miloš Bobocký a Jozef Křepela

Otázka: Čo svedčí o tom , že basketbal v Československu patril k úspešným športovým odvetviam ?
Odpoveď: množstvo medailí z vrcholných podujatí
Mojmírovce

Mojmírovce boli v minulosti, a sú i v súčasnosti, známe ako vinárska obec. Prvá zmienka o výrobe vína pochádza z roku 1290 a vraví, že obyvatelia Mojmíroviec neplatia poplatok za víno dovážané do Ostrihomu. Z roku 1315 pochádza informácia, že na Vianoce majú odvádzať kapúny a víno na Veľkú noc vajcia a víno. V roku 1695 v Mojmíroviach bolo 5 opustených vinohradov, obrábané mali v roku 1715 plochu 67 a v roku 1720 76 vinohradníckych kopáčov. Hrozno sa pestuje na 150 hektároch a ročne sa v miestnom poľnohospodárskom družstve vyrobí okolo 1500 hl vína, najmä akostného.

Otázka: Z ktorého roku pochádza prvá zmienka o výrobe vína v obci Mojmírovce ?
Odpoveď: z roku 1290
Mojmírovce

V roku 1710 bola obec postihnutá morom a v roku 1715 mala len 15 usadlostí, no už v roku 1787 to bolo 300 domov a 2004 obyvateľov.

V obci sa nachádza barokovo-klasicistický kaštieľ rodu Huňadyovcov z roku 1721, ktorý bol sídlom rodu až do konca druhej svetovej vojny. Dnes slúži ako hotel a kongresové a vzdelávacie stredisko. V okolí hotela je rozsiahly park s chránenými drevinami. Huňadyovci mali pri kaštieli veľký žrebčín (dnes zrekonštruovaný na konferenčnú halu) a v roku 1814 sa v obci konali prvé konské dostihy v Uhorsku. Kaštieľ a priľahlý park sú najväčšou turistickou atrakciou obce.

Otázka: V ktorom roku bola obec Mojmírovce silne zasiahnutá morovou epidémiou ?
Odpoveď: V roku 1710

Otázka: Koľko usadlostí sa nachádzalo v obci Mojmírovce v roku 1715 ?
Odpoveď: len 15

Otázka: Koľko domov sa nachádzalo v obci Mojmírovce v roku 1787 ?
Odpoveď: 300 domov

Otázka: Koľko obyvateľov žilo v obci Mojmírovce v roku 1787 ?
Odpoveď: 2004 obyvateľov
Lovča

V roku 1536 obec mala 29 port, v roku 1720 52 daňovníkov, v roku 1828 86 domov a 546 obyvateľov, ktorí sa zaoberali poľnohospodárstvom, rybolovom a pltníctvom, časť odchádzala na sezónne poľnohospodárske práce. Za I. ČSR to bola poľnohospodárska obec. V roku 1930 došlo k parcelácii biskupských pozemkov. V roku 1957 bolo založené jednotné roľnícke družstvo (JRD), ktoré v roku 1961 prešlo do Štátneho majetku Žiar nad Hronom. Neskôr väčšina obyvateľov pracovala v priemysle v Žiari nad Hronom, v Závodoch Slovenského národného povstania

Otázka: Kedy prešlo jednotné roľnícke družstvo do Štátneho majetku Žiar nad Hronom ?
Odpoveď: v roku 1961

Otázka: Čo sa udialo v roku 1930 v Lovči ?
Odpoveď: V roku 1930 došlo k parcelácii biskupských pozemkov

Otázka: Kedy bolo založené jednotné roľnícke družstvo ?
Odpoveď: V roku 1957 bolo založené jednotné roľnícke družstvo (JRD)

Otázka: Kde pracovala väčšina obyvateľov neskôr , po roku 1961 ?
Odpoveď: Neskôr väčšina obyvateľov pracovala v priemysle v Žiari nad Hronom, v Závodoch Slovenského národného povstania
Lovča

Historické centrum obce, ulicu Hronská a Geromettova charakterizuje veľký rozostup domov a široké verejné priestranstvo, ktoré dávajú obci moderný vzhľad. Za toto usporiadanie vďačí obec dvom ženám, ktoré následne po sebe nešťastnou náhodou spôsobili v rokoch 1838 a 1839 zničujúce požiare, kedy vtedajšia obec úplne vyhorela. Novým usporiadaním domov sa malo zamedziť ďalšiemu šíreniu ohňa zo slamených striech. Cez obec preteká Lovčický potok, ktorý je v dĺžkach 400 a 100 metrov prekrytý betónovou klenbou, vybudovanou v štyridsiatych rokoch minulého storočia. Cestujúci prechádzajúci obcou si preto ani nevšimne, že prechádza ponad potok. Na najväčšom úseku klenby je vybudovaný Park SNP. Zaujímavosťou je fontána, ktorá je napájaná samospádom vodou zo vzdialenej vodnej nádrže. V katastrálnom území obce sa nachádzajú dve vodné nádrže s názvami “Lovča“ a „Zákruty“. V obci tiež zaujme športový areál, pozostávajúci s futbalového ihriska a multifunkčného ihriska.

Otázka: Čomu sa malo zamedziť novým usporiadaním domov ?
Odpoveď: Novým usporiadaním domov sa malo zamedziť ďalšiemu šíreniu ohňa zo slamených striech

Otázka: Čo je vybudované na najväčšom úseku klenby ?
Odpoveď: Na najväčšom úseku klenby je vybudovaný Park SNP

Otázka: Čo charakterizuje historické centrum obce Lovča ?
Odpoveď: veľký rozostup domov a široké verejné priestranstvo, ktoré dávajú obci moderný vzhľad

Otázka: Komu vďačí obec Lovča za svoje usporiadanie ?
Odpoveď: dvom ženám, ktoré následne po sebe nešťastnou náhodou spôsobili v rokoch 1838 a 1839 zničujúce požiare, kedy vtedajšia obec úplne vyhorela

Otázka: Čím je prekrytý Lovčický potok v dĺžkach 400 a 100 metrov ?
Odpoveď: betónovou klenbou
Pôvod druhov

Počas Darwinovho života bola kniha široko prekladaná, ale vznikali problémy s prekladom pojmov a metafor a niektoré preklady boli skreslené prekladateľovou vlastnou agendou. Darwin distribuoval prezentačné kópie do Francúzska a Nemecka, dúfajúc, že sa objavia vhodní uchádzači, pretože od prekladateľov sa očakávalo vytvorenie vlastných dohôd s miestnym vydavateľom. Privítal ponuku význačného staršieho prírodovedca a geológa Heinricha Georga Bronna, ale nemecký preklad publikovaný v roku 1860 obsahoval Bronnove vlastné myšlienky a navyše aj kontroverzné témy, ktoré Darwin zámerne vynechal. Bronn preložil „zvýhodnené druhy“ ako "perfektné druhy" a pridal vlastné články o nevyriešených problémoch ako napr. o  pôvode života, rovnako tak aj záverečnú kapitolu o náboženskom dôsledku čiastočne inšpirovanú Bronnovým lipnutím na filozofii prírody. V roku 1862 Bronn vytvoril druhé vydanie založené na tretej anglickej edícii a Darwinových navrhnutých doplnkoch, ale potom zomrel na infarkt. Darwin úzko korešpondoval s Juliusom Victorom Carusom, ktorý v roku 1867 publikoval vylepšený preklad. Darwinova snaha nájsť prekladateľa vo Francúzsku sa skončila neúspechom, len v roku 1862 vyšiel preklad od Clémence Royerovej. V knihe bol pridaný úvod, chváliaci Darwinove myšlienky ako alternatívu náboženského zjavenia a presadzujúce idey očakávaného sociálneho darwinizmu a eugeniky. Ďalej zahŕňa množstvo poznámok, v ktorých Royerová podáva vlastné odpovede na pochybnosti, ktoré Darwin vyjadril. Darwin si písal s Royerovou o druhom vydaní z roku 1866 a treťom z roku 1870, ale mal problém prinútiť ju k odstráneniu poznámok a bol z týchto úprav ustarostený. Zostal nespokojný až do roku 1876, kedy bol zverejnený preklad Edmonda Barbiera. Holandský preklad bol vydaný v roku 1860. Okolo roku 1864 vyšli ďalšie talianske a ruské preklady. Za Darwinovho života bol Pôvod zverejňovaný vo švédčine (1871), dánčine (1872), poľštine (1873), maďarčine (1873 – 1874), španielčine (1877) a srbčine (1878). Okolo roku 1977 bola kniha dostupná v ďalších 18 jazykoch.

Otázka: S čím vznikali problémy počas prekladania Biblie ?

Otázka: V ktorom roku bol publikovaný nemecký preklad Olivera Twista ?

Otázka: Aké preklady knihy David Copperfield vyšli v roku 1864 ?

Otázka: Kedy vyšiel slovenský preklad Darwinovej knihy Pôvod druhov ?

Otázka: Kedy vyšiel preklad Anny Kareniny v švédštine ?
Pôvod druhov

Počas Darwinovho života bola kniha šesťkrát vydaná a prešla mnohými zmenami a úpravami, vysporiadavajúc sa tak so vznesenými námietkami. Tretie vydanie bolo uverejnené v roku 1861 s množstvom prepísaných či pridaných viet a úvodným dodatkom nazvaným Historická črta nedávneho vývoja názoru na pôvod druhov. Napriek tomu štvrtá edícia z roku 1866 obsahovala ďalšie opravy. Piate vydanie, publikované 10. februára 1869, opäť začlenilo viacero zmien a prvýkrát obsahovalo frázu „prežitie najzdatnejšieho“, ktorá bola presadzovaná filozofom Herbertom Spencerom v jeho Principles of Biology (1864):„Prežitie najzdatnejšieho, ktoré som sa tu snažil vyjadriť v mechanických pojmoch, je to, čo pan Darwin nazval ‚prírodným výberom alebo uchovaním prospešných plemien v boji o život‘.“

Otázka: Kedy bolo uverejnené prvé vydanie knihy Pôvod druhov ?

Otázka: Kedy bolo uverejnené druhé vydanie knihy Pôvod druhov ?

Otázka: Kým bola presadzovaná fráza , , prežitie najslabšieho " v knihe Pôvod druhov ?

Otázka: Koľko krát bola kniha Pôvod druhov vydaná po   Darwinovej smrti ?

Otázka: Kedy bolo uverejnené štvrté vydanie knihy Vademecum Medici ?
Pôvod druhov


Kapitola I zahŕňa chov zvierat a pestovanie rastlín, vracajúc sa pri tom až do starovekého Egypta. Darwin pojednáva o súčasných názoroch na pôvod rôznych vyšľachtených plemien a dokazuje, že mnohé vznikli výberovým chovom zo spoločných predkov.
Pre ilustráciu umelého výberu popísal chov domestikovaných holubov a poznamenal, že "rôznorodosť holubích plemien je niečo úžasného". Všetky podľa neho však pochádzajú z holuba skalného. Darwin videl dva druhy zmien: (1) vzácne prudké zmeny – tie nazval „monštruozity“ alebo „obludnosti“ (napr. ovce s dlhším telom a krátkymi nohami), (2) všadeprítomné malé odlišnosti (napr. o málo kratší alebo dlhší zobák holubov). Oba typy dedičných zmien môžu byť použité chovateľmi, ale pre Darwina boli v evolúcii najdôležitejšie drobné zmeny.

Otázka: Čo nepopisuje prvá kapitola v knihe Pôvod druhov ?

Otázka: O čom Darwin pojednáva v I kapitole knihy Pôvod psov ?

Otázka: Čo Da Vinci ilustroval a popisoval v prvej kapitole knihy Pôvod druhov ?

Otázka: Z ktorého holuba podľa Charlesa Darwina pochádzajú všetky sliepky ?
Pôvod druhov

V roku 1825 prišiel Darwin na Edinburghskú univerzitu študovať medicínu. V druhom ročníku zanedbával štúdium medicíny a namiesto toho sa venoval prírodopisu. Strávil štyri mesiace asistovaním Robertovi Grantovi pri výskume morských bezstavovcov zo Severného mora. Grant odhalil Darwinovo nadšenie pre skúmanie premeny druhov, ale on sám to odmietol. Štúdium na Cambridgeskej univerzite začal Darwin v roku 1827. Tu sa učil prírodnej teológii od botanika Johna Stevensa Henslowa a čítal Williama Paleyho, Johna Herschela a Alexandra von Humboldta. Zapálený do vedy študoval aj katastrofistickú geológiu s Adamom Sedgwick.

V decembri 1831 sa spojil s expedíciou Beagle ako geológ a prírodovedec. Prečítal knihu Princípy geológie Charlesa Lyella a od prvej zastávky na brehu ostrova St. Jago (v súostroví Kapverdy) považoval Lyellov uniformitarianismus za kľúč ku geologickej histórii krajiny. Darwin odhalil fosílie pripomínajúce obrovské pásovce a zaznamenal zemepisné rozdelenie moderných druhov v nádeji, že nájde centrum ich vzniku.
Pri svojej návšteve Ohňovej zeme viezol na lodi Beagle aj domorodých obyvateľov, ktorých pred pár rokmi zobral kapitán lode na predchádzajúcej výprave na prevýchovu a vzdelávanie v Anglicku. Po spoznaní miestneho obyvateľstva ho zarazilo, akými biednymi a kultúrne odlišnými tvormi ľudia môžu byť, a už nikdy nevidel nepreklenuteľný rozdiel medzi ľuďmi a zvieratami. Keď sa loď Beagle v roku 1836 blížila k Anglicku, poznamenal si Darwin, že druhy možno nie sú nemenné.

Otázka: Kam šiel Darwin študovať veterinu ?

Otázka: Kedy nešiel Darwin študovať medicínu ?

Otázka: Čomu sa venoval   Jean Marais v druhom ročníku na univerzite ?

Otázka: Pri čom asistoval Róbert Fico Robertovi Grantovi ?

Otázka: Kedy nezačal Darwin štúdium na Cambridgeskej univerzite ?
Pôvod druhov


Pôvod druhov (eng On the Origin of Species (by Means of Natural Selection, or the Preservation of Favoured Races in the Struggle for Life)) n
; doslovný preklad O pôvode druhov (prírodným výberom, čiže uchovaním prospešných plemien v boji o život) je významné dielo vedeckej literatúry, ktoré publikoval Charles Darwin dňa 24. novembra 1859. Darwin v tejto knihe prvýkrát uverejnil svoju evolučnú teóriu, ktorá je  založená na myšlienke, že princíp prežitia a vývinu všetkého živého spočíva v prirodzenom výbere, teda lepšom prispôsobení sa podmienkam, v ktorých jedinci žijú. Predložil množstvo dôkazov, že rozmanitosť života vznikla odlíšením vývoja jedincov zo spoločných predkov. Darwinova kniha vyvolala rozsiahlu diskusiu, nielen prírodovednú, ale aj filozofickú a teologickú. Aj keď teória v nej vyložená bola neskôr veľakrát modifikovaná, dopĺňaná a zdokonalená, jej základná myšlienka sa dodnes považuje za vedecké východisko pre pochopenie vývoja druhového bohatstva na našej planéte.

Otázka: Za čo sa dnes nepovažuje základná myšlienka Darwinovej evolučnej teórie ?

Otázka: Kto nie je autor diela Pôvod druhov ?

Otázka: Kedy napísal Karol Darwin dielo Pôdvod druhov ?

Otázka: Čo prvýkrát uverejnil Karol Darwin v diele Podvod druhov ?

Otázka: Na akej myšlienke je založená Darwinova revolučná história ?
Pôvod druhov

V roku 1825 prišiel Darwin na Edinburghskú univerzitu študovať medicínu. V druhom ročníku zanedbával štúdium medicíny a namiesto toho sa venoval prírodopisu. Strávil štyri mesiace asistovaním Robertovi Grantovi pri výskume morských bezstavovcov zo Severného mora. Grant odhalil Darwinovo nadšenie pre skúmanie premeny druhov, ale on sám to odmietol. Štúdium na Cambridgeskej univerzite začal Darwin v roku 1827. Tu sa učil prírodnej teológii od botanika Johna Stevensa Henslowa a čítal Williama Paleyho, Johna Herschela a Alexandra von Humboldta. Zapálený do vedy študoval aj katastrofistickú geológiu s Adamom Sedgwick.

V decembri 1831 sa spojil s expedíciou Beagle ako geológ a prírodovedec. Prečítal knihu Princípy geológie Charlesa Lyella a od prvej zastávky na brehu ostrova St. Jago (v súostroví Kapverdy) považoval Lyellov uniformitarianismus za kľúč ku geologickej histórii krajiny. Darwin odhalil fosílie pripomínajúce obrovské pásovce a zaznamenal zemepisné rozdelenie moderných druhov v nádeji, že nájde centrum ich vzniku.
Pri svojej návšteve Ohňovej zeme viezol na lodi Beagle aj domorodých obyvateľov, ktorých pred pár rokmi zobral kapitán lode na predchádzajúcej výprave na prevýchovu a vzdelávanie v Anglicku. Po spoznaní miestneho obyvateľstva ho zarazilo, akými biednymi a kultúrne odlišnými tvormi ľudia môžu byť, a už nikdy nevidel nepreklenuteľný rozdiel medzi ľuďmi a zvieratami. Keď sa loď Beagle v roku 1836 blížila k Anglicku, poznamenal si Darwin, že druhy možno nie sú nemenné.

Otázka: Kam šiel Darwin študovať medicínu ?
Odpoveď: na Edinburghskú univerzitu

Otázka: Kedy šiel Darwin študovať medicínu ?
Odpoveď: V roku 1825

Otázka: Čomu sa venoval v druhom ročníku na univerzite ?
Odpoveď: prírodopisu

Otázka: Pri čom asistoval Robertovi Grantovi ?
Odpoveď: pri výskume morských bezstavovcov zo Severného mora

Otázka: Kedy začal Darwin štúdium na Cambridgeskej univerzite ?
Odpoveď: v roku 1827
Pôvod druhov

Prírodná teológia Brita Williama Paleyho, vydaná roku 1802, videla adaptáciu ako dôkaz prospešného rozvrhnutia Stvoriteľom, konajúceho cez prírodné zákony. Všetci prírodovedci na anglických univerzitách boli duchovní anglikánskej cirkvi a veda sa stala hľadaním týchto zákonov. Geológovia prispôsobili teóriu katastrofizmu, aby ukázali opakujúce sa celosvetové vyhladzovanie a vytváranie nových stálych druhov, ktorí sa prispôsobujú zmenám prostredia. Spočiatku identifikovali ako najnedávnejšiu katastrofu potopu sveta. Niektorí anatómovia, napríklad Robert Grant, boli ovplyvnení Lamarckom a Geoffroyom, ale väčšina prírodovedcov považovala ich myšlienky o premene za hrozbu pre Božie stanovenie spoločenského poriadku.

Otázka: Kedy bola vydaná teológia Williama Paleyho ?
Odpoveď: 1802
Pôvod druhov

Kapitola XI sa zaoberá dôkazmi z biogeografie. Začína postrehom, že odlišnosti vo flóre a faune z rôznych regiónov nemôžu byť vysvetlené len pomocou rozdielov v životnom prostredí. Južná Amerika, Afrika a Austrália majú regióny s podobnou klímou v podobných zemepisných šírkach, ale majú veľmi odlišné rastliny aj zvieratá. Druhy, nachádzajúce sa v jednej oblasti, sú bližšie späté s druhmi žijúcimi v iných regiónoch toho istého svetadielu ako s druhmi na svetadiele inom. Darwin zaznamenal, že bariéry pre migráciu hrajú dôležitú úlohu v odlišnostiach medzi druhmi rôznych oblastí. Vodné druhy žijúce pri pobreží Strednej Ameriky na atlantickej a pacifickej strane sú si blízke len v minime prípadov, hoci je Panamská šija len pár kilometrov široká. Jeho vysvetlenie kombinovalo pôvod s modifikáciami a migráciu. Darwin ďalej povedal:
„Na tomto princípe dedičnosti s postupnou úpravou takto môžeme pochopiť, prečo sú časti rodov, rody aj čeľade najčastejšie obmedzené na tie isté oblasti.“

Otázka: Čím sa zaoberá kapitola XI ?
Odpoveď: dôkazmi z biogeografie

Otázka: Čím kapitola XI začína ?
Odpoveď: postrehom, že odlišnosti vo flóre a faune z rôznych regiónov nemôžu byť vysvetlené len pomocou rozdielov v životnom prostredí

Otázka: Čím sú podobné Južná Amerika , Afrika a Austrália ?
Odpoveď: majú regióny s podobnou klímou v podobných zemepisných šírkach

Otázka: Čím sú odlišné Južná Amerika , Afrika a Austrália ?
Odpoveď: majú veľmi odlišné rastliny aj zvieratá
Pôvod druhov

Kapitola X skúma, či sú vzorky fosílnych nálezov lepšie vysvetlené spoločným pôvodom a vetvenou evolúciou cez prirodzený výber alebo individuálnou tvorbou stálych druhov. Darwin predpokladal, že sa druhy menia pomaly, ale nie rovnako rýchlo – niektoré organizmy, napr. lingula, sa od svojich najstarších skamenelín vôbec nelíši. Rýchlosť prirodzeného výberu závisí od premenlivosti a zmien životného prostredia. To oddialilo jeho teóriu od Lamarckových zákonov nezvratného trendu. Existujú dohady, či tým nepredvídal teóriu prerušovaných rovnováh, ale niektorí vedci zdôrazňujú Darwinovu angažovanosť v gradualizme. Citoval objavy Richarda Owena, že niekoľko najstarších členov triedy boli jednoduché a zovšeobecnené druhy s vlastnosťami predchádzajúcimi moderným formám a že po nich nasledovali stále rozmanitejšie a špecializovanejšie formy, zodpovedajúce vetveniu zo spoločného predchodcu. Príklady vyhynutia odpovedali jeho teórii, že príbuzné skupiny druhov, majúcich kontinuálnu existenciu až do zániku, sa neskôr znova neobjavujú. Nedávno vyhynuté druhy sa žijúcim podobali viac ako druhy z dávnejších ér a, ako mohol vidieť v Južnej Amerike a ako William Clift ukázal v Austrálii, fosílie z nedávnych geologických období pripomínajú druhy stále žijúce v tej istej oblasti.

Otázka: Od čoho závisí rýchlosť prirodzeného vývoja ?
Odpoveď: od premenlivosti a zmien životného prostredia

Otázka: Čo skúma kapitola X ?
Odpoveď: či sú vzorky fosílnych nálezov lepšie vysvetlené spoločným pôvodom

Otázka: Čo Darwin predpokladal ?
Odpoveď: že sa druhy menia pomaly

Otázka: Od čoho sa oddialila jeho teória ?
Odpoveď: od Lamarckových zákonov nezvratného trendu

Otázka: Čo pripomínajú fosílie z nedávnych geologických období v Austrálii ?
Odpoveď: pripomínajú druhy stále žijúce v tej istej oblasti
Pôvod druhov

Siedma kapitola (v prvom vydaní) sa zameriava na evolúciu inštinktu. Darwinove príklady zahŕňali dva, ktoré preskúmal experimentálne: otrokárske mravce a konštrukcia šesťhranných komôrok včelami medonosnými. Darwin zaznamenal, že niektoré druhy otrokárskych mravcov sú na otrokoch závislejšie ako iné, a pozoroval, že mnoho mravčích druhov zhromažďuje a uchováva kukly iných druhov ako potravu. Považoval hypotézu, že druhy s extrémnou závislosťou na otrokoch sa vyvinuli v slede krokov, za prijateľnú. Predpokladal, že včely, ktoré vytvárajú šesťuholníkové komôrky, sa postupne vyvinuli zo včiel vyrábajúcich komôrky okrúhle, a to pod tlakom prirodzeného výberu šetriť voskom. Darwin urobil záver:
„Napokon nemusí to byť logická dedukcia, ale pre moju predstavivosť je omnoho uspokojivejšie pozerať sa na také inštinkty, ako sú tie, že mláďa kukučky vyhadzuje svojich nevlastných súrodencov, že mravce zotročujú iné druhy, že larvy lumkovitých sa kŕmia v živých telách húseníc, nie ako na špeciálne darované alebo stvorené inštinkty, ale ako na drobné dôsledky jedného všeobecného zákona vedúceho k pokroku všetkých živých tvorov, totiž množiť sa, meniť sa, dať žiť najsilnejšiemu a zomrieť najslabšiemu.“

Kapitola VIII je zameraná na myšlienku, že druhy majú špeciálne vlastnosti, ktoré bránia hybridom byť plodnými s cieľom zachovať oddelene vytvorené druhy. Darwin povedal, že ťažkosti vo vytváraní hybridov príbuzných druhov a životaschopnosť a plodnosť takýchto hybridov sa značne líšia, najmä u rastlín. Niekedy to, čo bolo všeobecne považované za samostatné druhy, bez obťaží produkovalo plodných hybridných potomkov a v ďalších prípadoch to, čo bolo považované za obyčajné odrody rovnakých druhov, mohlo byť krížené len ťažko. Darwin dospel k názoru:

Otázka: Načo sa zameriava siedma kapitola v prvom vydaní v Pôvode druhov ?
Odpoveď: Siedma kapitola (v prvom vydaní) sa zameriava na evolúciu inštinktu.
Pôvod druhov

V neskorších vydaniach knihy sledoval Darwin evolučné myšlienky až do doby pred Aristotelom. Text, ktorý cituje, je Aristotelov súhrn myšlienok staršieho gréckeho filozofa Empedoklésa. Dávni cirkevní otcovia a stredovekí európski učenci interpretovali príbeh o stvorení sveta skôr alegoricky ako literárne-historicky. Opis organizmov bol zameraný na ich mytologický a heraldický význam, ako aj na fyzický výzor. Ľudia verili, že príroda je nestabilná a vrtošivá a zo spojenia dvoch druhov sa rodia monštrá. Prijatá bola tiež teória spontánneho vzniku, teda vzniku živej hmoty z neživej.

Reformácia Katolíckej cirkvi podnietila rozšírenie doslovného vykladania Biblie, ktorej predstavy stvorenia boli v rozpore s objavmi vedy. Tá totiž usilovala o vysvetlenie súhlasné s mechanicizmom Descarta a empirizmom Baconovej metódy. Po zmätku z Anglickej občianskej vojny (1642 – 1651) chcela Kráľovská spoločnosť ukázať, že veda neohrozuje náboženskú ani politickú stabilitu. Anglický prírodovedec John Ray rozvinul vplyvnú prirodzenú teológiu racionálneho poriadku. Podľa jeho systematiky sú druhy nemenné a pevné, ich adaptácia a zložitosť bola vytvorená Bohom a poddruhy vykazujú malé rozdiely spôsobené miestnymi podmienkami. V Božom dobrotivom stvorení mäsožravce spôsobujú milosrdne rýchlu smrť, ale utrpenie spôsobované parazitizmom bolo záhadným problémom. Aj biologická klasifikácia, zavedená Carlom Linné v roku 1735 tiež videla druhy ako nemenné v súlade s Božím plánom. Roku 1766 navrhol Georges Buffon možnosť, že niektoré podobné druhy, ako napríklad kone a osly alebo tigre, levy a leopardy, môžu pochádzať zo spoločného predchodcu. Ussher v svojej chronológii z 50. rokov 17. storočia vypočítal stvorenie na rok 4004 pred Kr., ale od 80. rokov 18. storočia geológovia predpokladali svet oveľa starší. Werneriáni uvažovali, že geologické vrstvy sú usadeniny vzniknuté ústupom oceánu, ale James Hutton navrhol sebaudržujúci nekonečný cyklus, predpovedajúc tým princíp aktualizmu.

Otázka: Kto sledoval evolučné myšlienky v neskorších vydaniach kníh ?
Odpoveď: V neskorších vydaniach knihy sledoval Darwin evolučné myšlienky až do doby pred Aristotelom.

Otázka: Čo sledoval Darwin v neskorších vydaniach knihy ?
Odpoveď: V neskorších vydaniach knihy sledoval Darwin evolučné myšlienky až do doby pred Aristotelom.
Pôvod druhov

V kapitole III. sa Darwin pýta, ako sa odrody, ktoré nazval nastávajúcimi druhmi, stávajú novými odlišnými druhmi, a v odpovedi uvádza kľúčovú predstavu, ktorú nazval "prirodzený výber".
V piatej edícii ešte dodal:
„Ale výraz prežitie najzdatnejšieho, často používaný Herbertom Spencerom, je oveľa presnejší a niekedy rovnako výhodný.“
„Vďaka boju o život bude mať ľubovoľná, akokoľvek nepatrná odchýlka, ktorá vznikla z ľubovoľnej príčiny, sklon zachovať daného jedinca a spravidla ju budú potomkovia dediť, pokiaľ je v ľubovoľnej miere prospešná pre jedinca ktoréhokoľvek druhu v jeho nekonečne zložitých vzťahoch k iným organizmom a k vonkajšej prírode. Aj potomkovia teda budú mať lepšiu šancu na prežitie, lebo z mnohých jedincov nejakého druhu, ktoré sa pravidelne rodia, môže prežiť iba malý počet. Tento princíp zachovávajúci každú jemnú odchýlku, ak je užitočná, som nazval prírodným výberom, aby som vyznačil jeho vzťah k schopnosti výberu realizovaného človekom.“

Otázka: Čo sa Darwin pýta v kapitole III knihy Pôvod druhov ?
Odpoveď: ako sa odrody, ktoré nazval nastávajúcimi druhmi, stávajú novými odlišnými druhmi, a v odpovedi uvádza kľúčovú predstavu, ktorú nazval "prirodzený výber"

Otázka: Čo Darwin dodal v piatej edícii knihy Pôvod druhov ?
Odpoveď: „Ale výraz prežitie najzdatnejšieho, často používaný Herbertom Spencerom, je oveľa presnejší a niekedy rovnako výhodný.“
Pôvod druhov

V kapitole II Darwin tvrdí, že rozlišovanie medzi druhmi a odrodami je svojvoľné, pretože experti menia svoje rozhodnutia, keď sú objavené nové formy. Usudzuje, že „dobre popísaná odroda môže byť oprávnene nazvaná vznikajúcim druhom“ a že „druhy sú len zreteľné a ustálené odrody“. Poukazuje na všadeprítomnú rôznosť v prírode. Historici spozorovali, že prírodovedci si boli dlho vedomí, že jedinci rovnakého druhu sa líšia jeden od druhého, ale považovali tieto rozdiely za obmedzené a nedôležité odchýlky od archetypu daného druhu. Archetyp bol podľa nich pevný ideál v mysli Boha.
Darwin a Wallace stanovili odlišnosti medzi jedincami rovnakého druhu hlavnými k pochopeniu sveta prírody.
REDIRECT Šablóna:-
### Boj o existenciu, prírodný výber a premenlivosť

Otázka: Čo tvrdí Darwin v kapitole II knihy pôvod druhov ?
Odpoveď: že rozlišovanie medzi druhmi a odrodami je svojvoľné, pretože experti menia svoje rozhodnutia, keď sú objavené nové formy

Otázka: Čo Darwin usudzuje v kapitole II knihy Pôvod druhov ?
Odpoveď: že „dobre popísaná odroda môže byť oprávnene nazvaná vznikajúcim druhom“ a že „druhy sú len zreteľné a ustálené odrody“

Otázka: Na čo Darwin poukazuje v kapitole II knihy Pôvod druhov ?
Odpoveď: Poukazuje na všadeprítomnú rôznosť v prírode.
Pôvod druhov


Kapitola I zahŕňa chov zvierat a pestovanie rastlín, vracajúc sa pri tom až do starovekého Egypta. Darwin pojednáva o súčasných názoroch na pôvod rôznych vyšľachtených plemien a dokazuje, že mnohé vznikli výberovým chovom zo spoločných predkov.
Pre ilustráciu umelého výberu popísal chov domestikovaných holubov a poznamenal, že "rôznorodosť holubích plemien je niečo úžasného". Všetky podľa neho však pochádzajú z holuba skalného. Darwin videl dva druhy zmien: (1) vzácne prudké zmeny – tie nazval „monštruozity“ alebo „obludnosti“ (napr. ovce s dlhším telom a krátkymi nohami), (2) všadeprítomné malé odlišnosti (napr. o málo kratší alebo dlhší zobák holubov). Oba typy dedičných zmien môžu byť použité chovateľmi, ale pre Darwina boli v evolúcii najdôležitejšie drobné zmeny.

Otázka: Čo zahŕňa kapitola I v knihe Pôvod druhov ?
Odpoveď: zahŕňa chov zvierat a pestovanie rastlín, vracajúc sa pri tom až do starovekého Egypta

Otázka: O čom Darwin pojednáva v I kapitole knihy Pôvod druhov ?
Odpoveď: pojednáva o súčasných názoroch na pôvod rôznych vyšľachtených plemien a dokazuje, že mnohé vznikli výberovým chovom zo spoločných predkov.

Otázka: Čo Darwin ilustroval a popisoval v I kapitole knihy Pôvod druhov ?
Odpoveď: popísal chov domestikovaných holubov a poznamenal, že "rôznorodosť holubích plemien je niečo úžasného

Otázka: Z akého holuba pochádzajú všetky holuby podľa Darwina ?
Odpoveď: z holuba skalného

Otázka: Ako nazval Darwin prúdke zmeny v knihe Pôvod druhov ?
Odpoveď: „monštruozity“
Pôvod druhov

Darwin špeciálne poukázal na rozdelenie druhov nandu, korytnačky slonej a speváka mnohohlasého. Zmienil sa o rokoch práce na svojej teórii a o Wallaceovej zásielke s rovnakým záverom, a o tom, že to je príčina  "publikovania tohto súhrnu" jeho neúplnej práce. Načrtol svoje myšlienky a uviedol podstatu svojej teórie:
„Pretože sa rodí oveľa viac jedincov každého druhu, ako môže eventuálne prežiť, a pretože následkom toho sa často prejavuje boj o existenciu, vyplýva z toho, že akýkoľvek tvor líšiaci sa hoc aj málo v niektorej jemu užitočnej vlastnosti, v zložitých a niekedy sa meniacich podmienkach života bude mať väčšiu nádej na prežitie a bude prirodzene vybraný. Z mocného princípu dedičnosti vyplýva, že akákoľvek vyselektovaná vlastnosť bude mať tendenciu šíriť svoju novú, zmenenú formu.“

Otázka: Na aké druhy špeciálne poukázal Darwin v Pôvode druhov ?
Odpoveď: na rozdelenie druhov nandu, korytnačky slonej a speváka mnohohlasého

Otázka: O čom sa Darwin zmienil ?
Odpoveď: Zmienil sa o rokoch práce na svojej teórii

Otázka: Čo vyplýva z mocného princípu dedičnosti ?
Odpoveď: že akákoľvek vyselektovaná vlastnosť bude mať tendenciu šíriť svoju novú, zmenenú formu.“
Pôvod druhov

Úvod potvrdzuje Darwinove kvalifikácie ako prírodovedca a autora, potom odkazuje na list John Herschela, ktorý navrhuje, že pôvod druhov „by mohol byť považovaný za prirodzený v protiklade ku zázračnému procesu“:
„Keď som sa ako prírodovedec plavil na lodi Jeho Veličenstva Beagle, prekvapili ma niektoré skutočnosti týkajúce sa rozšírenia obyvateľov Južnej Ameriky a geologických vzťahov medzi súčasnými a predošlými organizmami tohto kontinentu. Zdalo sa mi, že tieto skutočnosti vrhajú svetlo na pôvod druhov – záhadu záhad, ako to nazval jeden z našich najväčších filozofov.“

Otázka: Čo odkazuje John Herschel vo svojom liste ?
Odpoveď: že pôvod druhov „by mohol byť považovaný za prirodzený v protiklade ku zázračnému procesu“
Pôvod druhov

Počas Darwinovho života bola kniha široko prekladaná, ale vznikali problémy s prekladom pojmov a metafor a niektoré preklady boli skreslené prekladateľovou vlastnou agendou. Darwin distribuoval prezentačné kópie do Francúzska a Nemecka, dúfajúc, že sa objavia vhodní uchádzači, pretože od prekladateľov sa očakávalo vytvorenie vlastných dohôd s miestnym vydavateľom. Privítal ponuku význačného staršieho prírodovedca a geológa Heinricha Georga Bronna, ale nemecký preklad publikovaný v roku 1860 obsahoval Bronnove vlastné myšlienky a navyše aj kontroverzné témy, ktoré Darwin zámerne vynechal. Bronn preložil „zvýhodnené druhy“ ako "perfektné druhy" a pridal vlastné články o nevyriešených problémoch ako napr. o  pôvode života, rovnako tak aj záverečnú kapitolu o náboženskom dôsledku čiastočne inšpirovanú Bronnovým lipnutím na filozofii prírody. V roku 1862 Bronn vytvoril druhé vydanie založené na tretej anglickej edícii a Darwinových navrhnutých doplnkoch, ale potom zomrel na infarkt. Darwin úzko korešpondoval s Juliusom Victorom Carusom, ktorý v roku 1867 publikoval vylepšený preklad. Darwinova snaha nájsť prekladateľa vo Francúzsku sa skončila neúspechom, len v roku 1862 vyšiel preklad od Clémence Royerovej. V knihe bol pridaný úvod, chváliaci Darwinove myšlienky ako alternatívu náboženského zjavenia a presadzujúce idey očakávaného sociálneho darwinizmu a eugeniky. Ďalej zahŕňa množstvo poznámok, v ktorých Royerová podáva vlastné odpovede na pochybnosti, ktoré Darwin vyjadril. Darwin si písal s Royerovou o druhom vydaní z roku 1866 a treťom z roku 1870, ale mal problém prinútiť ju k odstráneniu poznámok a bol z týchto úprav ustarostený. Zostal nespokojný až do roku 1876, kedy bol zverejnený preklad Edmonda Barbiera. Holandský preklad bol vydaný v roku 1860. Okolo roku 1864 vyšli ďalšie talianske a ruské preklady. Za Darwinovho života bol Pôvod zverejňovaný vo švédčine (1871), dánčine (1872), poľštine (1873), maďarčine (1873 – 1874), španielčine (1877) a srbčine (1878). Okolo roku 1977 bola kniha dostupná v ďalších 18 jazykoch.

Otázka: S čím vznikali problémy počas prekladania knihy Pôvod druhov ?
Odpoveď: s prekladom pojmov a metafor a niektoré preklady boli skreslené prekladateľovou vlastnou agendou.

Otázka: Aké vydanie knihy Pôvod druhov vytvoril Bronn ?
Odpoveď: druhé vydanie založené na tretej anglickej edícii a Darwinových navrhnutých doplnkoch

Otázka: Aké preklady knihy Pôvod druhov vznikli v roku 1864 ?
Odpoveď: talianske a ruské preklady

Otázka: Kedy sa začala kniha Pôvod druhov prekladať ?
Odpoveď: Počas Darwinovho života

Otázka: Kde Darwin distribuoval prezentačné kópie Pôvodu druhov ?
Odpoveď: do Francúzska a Nemecka
Pôvod druhov

V januári 1871 publikoval George Jackson Mivart svoje dielo O vzniku druhov, kde uvádza detailné argumenty proti prírodnému výberu, ktorý podľa neho obsahuje chybnú metafyziku.
Darwin dôkladne prehodnotil šieste vydanie Pôvodu (bolo to prvé vydanie, kde použil slovo „evolúcia“)"Evolúcia v transformistickom zmysle bola použitá v Lyell 1832 11 a v Darwin 1871 2… "pozn." a na adresu Mivartových argumentov pridal novú kapitolu VII, „Rôzne námietky“. Šieste vydanie bolo publikované Murrayom ​​19. februára 1872 pod názvom Pôvod druhov. Darwin však chcel urobiť knihu prístupnejšiu širokej verejnosti a preto sa s vydavateľom dohodol na zmenšení písma, čím znížil cenu 15 šilingov o polovicu na 7 šilingov a 6 pencí. Predaj knihy v šiestom vydaní, zahŕňajúcom aj významový slovník od WS Dallase, sa zvýšil zo 60tich na 250 predaných výtlačkov za mesiac.

Otázka: Kým bolo publikované šieste vydanie knihy Pôvod druhov ?
Odpoveď: Murrayom

Otázka: Na akú cenu znížil Darwin knihu Pôvod druhov v šiestom vydaní ?
Odpoveď: na 7 šilingov a 6 pencí

Otázka: Čo publikoval George Jackson Mivart ?
Odpoveď: dielo O vzniku druhov, kde uvádza detailné argumenty proti prírodnému výberu, ktorý podľa neho obsahuje chybnú metafyziku.

Otázka: Kedy bolo publikované šieste vydanie knihy Pôvod druhov ?
Odpoveď: ​​19. februára 1872
Pôvod druhov

Počas Darwinovho života bola kniha šesťkrát vydaná a prešla mnohými zmenami a úpravami, vysporiadavajúc sa tak so vznesenými námietkami. Tretie vydanie bolo uverejnené v roku 1861 s množstvom prepísaných či pridaných viet a úvodným dodatkom nazvaným Historická črta nedávneho vývoja názoru na pôvod druhov. Napriek tomu štvrtá edícia z roku 1866 obsahovala ďalšie opravy. Piate vydanie, publikované 10. februára 1869, opäť začlenilo viacero zmien a prvýkrát obsahovalo frázu „prežitie najzdatnejšieho“, ktorá bola presadzovaná filozofom Herbertom Spencerom v jeho Principles of Biology (1864):„Prežitie najzdatnejšieho, ktoré som sa tu snažil vyjadriť v mechanických pojmoch, je to, čo pan Darwin nazval ‚prírodným výberom alebo uchovaním prospešných plemien v boji o život‘.“

Otázka: Kedy bolo uverejnené tretie vydanie knihy Pôvod druhov ?
Odpoveď: v roku 1861

Otázka: Kedy bolo uverejnené piate vydanie knihy Pôvod druhov ?
Odpoveď: 10. februára 1869

Otázka: Kým bola presadzovaná fráza , , prežitie najzdatnejšieho " v knihe Pôvod druhov ?
Odpoveď: Herbertom Spencerom

Otázka: Koľko krát bola kniha Pôvod druhov vydaná počas Darwinovho života ?
Odpoveď: šesťkrát

Otázka: Kedy bolo uverejnené štvrté vydanie knihy Pôvod druhov ?
Odpoveď: 1866
Pôvod druhov

Pôvod druhov bol prvýkrát publikovaný vo štvrtok 24. novembra 1859 a jeho cena bola 15 šilingov. Kniha bola kníhkupectvom ponúknutá na Murrayho jesennej aukcii vo štvrtok 22. novembra a všetky dostupné kópie boli ihneď predané. Celkovo bolo vytlačených 1250 kópií, ale po odpočítaní prezentačných a recenzných výtlačkov a tiež piatich kópií potrebných na získanie autorských práv ich bolo do predaja uvedených okolo 1170. Z toho významné množstvo, 500 kópií, zakúpila Mudieho knižnica, ktorá si tak chcela zaistiť prísun odberateľov. Druhé vydanie obsahujúce 3000 kópií bolo na trh uvedené 7. januára 1860 a zahŕňalo početné opravy. Pridaná bola aj reakcia na náboženský nesúhlas doplnením nového epigramu na strane II, citácia Charlesa Kingsleyho a fráza "Stvoriteľom" ("by the Creator"), upravujúca konečnú vetu::„Z vojny v prírode, z hladu a smrti bezprostredne vzniká najvznešenejšia vec, ktorú sme schopní pochopiť, totiž vytváranie vyšších živočíchov. V pohľade na život, ktorého viaceré schopnosti Stvoriteľ pôvodne vdýchol do mála či len do jednej formy a v tom, že počas obehu tejto planéty podľa pevného zákona gravitácie sa z takého jednoduchého začiatku vyvinuli a stále vyvíjajú najkrajšie a najpodivuhodnejšie nekonečné formy, je niečo vznešené.“

Otázka: Aká bola cena Pôvodu druhov v roku 1859 ?
Odpoveď: 15 šilingov

Otázka: Koľko kópií knihy Pôvod druhov bolo vytlačených v roku 1859 ?
Odpoveď: 1250 kópií

Otázka: Koľko kópií knihy Pôvod druhov zakúpila Mudieho knižnica ?
Odpoveď: 500 kópií

Otázka: Kedy bol prvýkrát publikovaný Pôvod druhov ?
Odpoveď: vo štvrtok 24. novembra 1859

Otázka: Kedy bola kniha Pôvod druhov ponúknutá na Murrayho jesennej aukcii ?
Odpoveď: vo štvrtok 22. novembra
Pôvod druhov


Pôvod druhov (eng On the Origin of Species (by Means of Natural Selection, or the Preservation of Favoured Races in the Struggle for Life)) n
; doslovný preklad O pôvode druhov (prírodným výberom, čiže uchovaním prospešných plemien v boji o život) je významné dielo vedeckej literatúry, ktoré publikoval Charles Darwin dňa 24. novembra 1859. Darwin v tejto knihe prvýkrát uverejnil svoju evolučnú teóriu, ktorá je  založená na myšlienke, že princíp prežitia a vývinu všetkého živého spočíva v prirodzenom výbere, teda lepšom prispôsobení sa podmienkam, v ktorých jedinci žijú. Predložil množstvo dôkazov, že rozmanitosť života vznikla odlíšením vývoja jedincov zo spoločných predkov. Darwinova kniha vyvolala rozsiahlu diskusiu, nielen prírodovednú, ale aj filozofickú a teologickú. Aj keď teória v nej vyložená bola neskôr veľakrát modifikovaná, dopĺňaná a zdokonalená, jej základná myšlienka sa dodnes považuje za vedecké východisko pre pochopenie vývoja druhového bohatstva na našej planéte.

Otázka: Za čo sa dnes považuje základná myšlienka Darwinovej evolučnej teórie ?
Odpoveď: za vedecké východisko pre pochopenie vývoja druhového bohatstva na našej planéte

Otázka: Kto je autor diela Pôvod druhov ?
Odpoveď: Charles Darwin

Otázka: Kedy vydal Charles Darwin dielo Pôvod druhov ?
Odpoveď: 24. novembra 1859

Otázka: Čo prvýkrát uverejnil Charles Darwin v diele Pôvod druhov ?
Odpoveď: evolučnú teóriu

Otázka: Na akej myšlienke je založená Darwinova evolučná teória ?
Odpoveď: že princíp prežitia a vývinu všetkého živého spočíva v prirodzenom výbere, teda lepšom prispôsobení sa podmienkam, v ktorých jedinci žijú
Miroslav Remo

Najčastejším typom dokumentu Mira Rema sú portréty. Častým motívom v jeho filmoch je umenie a kultúra (Tibor Huszár - Návrat späť, Slovenské kino - Strach a napätie, Osmičkári, Cooltúra), pričom najpočetnejší je motív hudby. Slovenská hudobná scéna je zastúpená vo filmoch Pohoda, Vrbovský veter, Cooltúra a Richard Müller: Nespoznaný. V jeho dokumentoch absentuje priamy komentár, Miro Remo sníma observačným spôsobom, svoj komentár k danej téme divákom sprostredkúva predovšetkým postprodukčne, cez strih. Miro Remo kladie dôraz na formálnu stránku filmu, viackrát si svoje filmy aj sám natáčal (ako kameraman spolupracoval aj pri iných filmoch, napríklad pri filme Ťažká voľba Zuzany Piussi).

Otázka: Aké sú najčastejšie typy dokumentov Miroslava Rema ?
Odpoveď: portréty

Otázka: V ktorých filmoch Miroslava Rema je zastúpená slovenská hudobná scéna ?
Odpoveď: Pohoda, Vrbovský veter, Cooltúra a Richard Müller: Nespoznaný

Otázka: Ako Miroslav Remo sprostredkúva svoj komentár k danej téme divákom ?
Odpoveď: predovšetkým postprodukčne

Otázka: Na čo kladie Miroslav Remo dôraz ?
Odpoveď: na formálnu stránku filmu

Otázka: Čo je častým motívom vo filmoch Miroslava Rema ?
Odpoveď: umenie a kultúra
Miroslav Remo

Zatiaľ najúspešnejším dlhometrážnym filmom Mira Rema je portrét známeho speváka Richarda Müllera, ktorý dlhodobo trpí mániodepresiou. Nejedná sa však o klasický portrét umelca, „do istej miery je to aj portrét tejto choroby, jej prejavov a liečby. No a v neposlednom rade je to film, ktorý možno čítať ako metaforu o uväznenosti jedinca v systéme, nielen v systéme šoubiznisu, ale v systéme akejkoľvek práce a pláce, teda v ekonomickej a existenčnej mašinérii, v ktorej väzíme takmer všetci, či už tým, že si vezmeme hypotéku, porodíme deti alebo skrátka len chceme zabezpečiť seba i našich blízkych.“ Za zvuk vo filme si odniesol Lukáš Kasprzyk ocenenie Slnko v sieti. Výrazný podieľ na finálnej podobe filmu má aj spoluautor a strihač Marek Kráľovský a opäť aj scenárista Juro Šlauka. Kontroverziam pri uvedení sa však nevyhol ani tento film. Rodina Richarda Müllera obvinila tvorcov z manipulovania a nepravdivosti celkového vyznenia filmu. Problémy pri distribúcii sa ale nekonali. Film patril k najnavštevovanejším filmom v slovenských kinách v čase svojho uvedenia, pričom prekonal všetky ostatné slovenské tituly. Film sa zaradil k ostatným portrétom mediálne známych osobností z tohto obdobia (38 a Rytmus - sídliskový sen). Oproti nim však dosahuje výrazne lepšie hodnotenia zo strany kritikov.

Otázka: Koho portrét je zatiaľ najúspešnejším dlhometrážnym filmom Miroslava Rema ?
Odpoveď: Richarda Müllera

Otázka: Aké ocenenie si odniesol Lukáš Kasprzyk za zvuk vo filme Miroslava Rema ?
Odpoveď: Slnko v sieti

Otázka: Kto má výrazný podiel na finálnej podobe filmu Miroslava Rema ?
Odpoveď: spoluautor a strihač Marek Kráľovský a opäť aj scenárista Juro Šlauka

Otázka: K akým filmom patril film Miroslava Rema v čase svojho uvedenia ?
Odpoveď: Film patril k najnavštevovanejším filmom v slovenských kinách v čase svojho uvedenia, pričom prekonal všetky ostatné slovenské tituly.

Otázka: Kto si odniesol ocenenie Slnko v sieti za zvuk vo filme Miroslava Rema ?
Odpoveď: Lukáš Kasprzyk
Miroslav Remo

Doteraz mediálne najznámejším filmom Mira Rema je Cooltúra. Dokument zachytávajúci úseky z viacerých kultúrnych akcií a showbiznisu na Slovensku vyvolal záujem médií a verejnosti predovšetkým vďaka kontroverziám, ktoré vznikli pri distribúcii filmu. Nemožnosť verejnej distribúcie bola spôsobená nevyriešenými autorskými právami s viacerými protagonistami z dokumentu. Film si napokon našiel cestu k divákom prostredníctvom alternatívnej distribučnej platformy s názvom Dokument na kolesách, ktorá dokument premietala vo viacerých školách s priamou účasťou režiséra. Po filme Pohoda sa tak jedná o druhý film, ktorému bola odobraná možnosť klasickej televíznej distribúcie či kinodistribúcie. Aj napriek tomu si film našiel cestu k veľkému počtu divákov - či už cez spomenutý projekt Dokument na kolesách, alebo nelegálnym spôsobom cez internet. Film sa tak dostal aj ku kritikom, recenzie boli rozporuplné: od výsostne pozitívneho hodnotenia filmu v podobe: „Remova Cooltúra je zkrátka našim zrcadlem. Podívejte se do/na něj a konfrontujte se sami se sebou“ až po charakterizovanie snímky ako „vulgárneho obrazu Slovenska ako kabinetu kuriozít pre degenerovaných chudákov, kde je „kultúra“ definovaná predovšetkým ako panoptikum tých najbizarnejších alebo najprimitívnejších javov… bez akéhokoľvek analytického presahu i bez jasného posolstva“.

Otázka: Čo zachytáva dokument Cooltúra od Miroslava Rema ?
Odpoveď: úseky z viacerých kultúrnych akcií a showbiznisu na Slovensku

Otázka: Aký film Miroslava Rema je doteraz mediálne najznámejší ?
Odpoveď: je Cooltúra
Miroslav Remo

Celovečerný debut z roku 2014 priniesol Mirovi Removi niekoľko ocenení a účasť na Medzinárodnom filmovom festivale Karlovy Vary. Niekoľkoročný projekt vznikajúci v ilavskej väznici rieši otázku (ne)možnosti života na slobode dvoch bývalých recidivistov. Úspešný dlhometrážny debut podčiarkli prevažne kladné reakcie zo strany kritikov. Významnú úlohu pri filme zohral aj scenárista Juraj Šlauka, ten s Remom spolupracuje už od dokumentu o Pohode a má na starosti dramaturgiu jeho filmov. S Mirom Remom končili na Vysokej škole múzických umení v Bratislave (odbor dramaturgia a scenáristika) v rovnakom roku.

Otázka: Z ktorého roku bol celovečerný debut ktorý Miroslavovi Removi priniesol niekoľko ocenení a účasť na Medzinárodnom festivale Karlovy Vary ?
Odpoveď: 2014

Otázka: Čo prinieslo Miroslavovi Removi niekoľko ocenení a účasť na Medzinárodnom festivale Karlovy Vary ?
Odpoveď: Celovečerný debut

Otázka: Akú otázku rieši niekoľkoročný projekt Miroslava Remu ktorý vznikal v ilavskej väznici ? ?
Odpoveď: ne)možnosti života na slobode dvoch bývalých recidivistov

Otázka: Kto zohral pri filme Miroslava Remu významnú úlohu ?
Odpoveď: Juraj Šlauka

Otázka: Na akej Vysokej škole končil Miroslav Remo s Jurajom Šlaukom ?
Odpoveď: na Vysokej škole múzických umení v Bratislave
Miroslav Remo

Po absolvovaní magisterského stupňa na Filmovej a televíznej fakulte VŠMU pokračoval v doktorandskom štúdiu. Už počas týchto rokov sa začal venovať stredometrážnej tvorbe v prevažnej miere pre Slovenskú televíziu, ojedinele aj pre Českú televíziu. Najväčší rozruch vyvolal jeho film Pohoda, stredometrážna snímka o najväčšom slovenskom hudobnom festivale. Po jeho nakrútení a zostrihaní sa nedohodol na finálnej podobe s riaditeľom festivalu Michalom Kaščákom a odmietol urobiť iný zostrih filmu. Premiéra filmu sa tak nekonala. V súčasnosti je už tento spor vyriešený a film Pohoda sa môže distribuovať v televízii. Do rodnej dediny Ladce sa vrátil s dokumentom Beverly Hills 01863. Jeho TV tvorba obsahuje portréty Tibor Huszár - Návrat späť (2012), COLNICA - Ježkovy voči (portrét rodiny ; dokument mal premiéru v Českej televízii a STV v roku 2013) a Osmičkári (2011). Posledne menovaný, 26-minútový dokument o skupine filmových nadšencoch vznikol na základe scenára jeho otca Mira Rema st., ktorý bol súčasťou tejto skupiny. Posledným stredometrážnym filmom pred jeho celovečerným debutom je Vrbovský veter o hudobníkovi Braňovi Jobusovi. Dokument je spojením dvoch charakteristických rysov Removej tvorby - portrét a hudobný motív. Portrét je najčastejšou formou dokumentov Mira Rema už od jeho školských čias, tému hudby a jej interpretov načal už vo filme Pohoda. Príbehom „človeka, ktorý prestal piť, aby začal znova naplno žiť“ do svojej tvorby vložil aj prvky vnútorných problémov známeho hudobníka. Túto trojkombináciu naplno rozvinul v jeho neskoršom filme Richard Müller: Nespoznaný.

Otázka: V čom Miroslav Remo pokračoval po absolvovaní magisterského stupňa na Filmovej a televíznej fakulte VŠMU ?
Odpoveď: v doktorandskom štúdiu.

Otázka: Po absolvovaní čoho pokračoval Miroslav Remo v doktorandskom štúdiu ?
Odpoveď: magisterského stupňa na Filmovej a televíznej fakulte VŠMU

Otázka: Aký film Miroslava Remu vyvolal najväčší rozruch ?
Odpoveď: film Pohoda

Otázka: Čomu sa Miroslav Remo začal venovať počas obdobia štúdia ?
Odpoveď: stredometrážnej tvorbe