lukasjanek/skquad huggingface dataset:
Staroveký Egypt

Rozmanitá produkcia výrobkov nagádskej kultúry odráža vzostup a bohatstvo spoločenskej elity, ktorá používala osobné predmety ako hrebene, sošky, maľovanú keramiku, kvalitné dekorované kamenné nádoby, kozmetické palety a šperky zo zlata, lapidu lazuri a slonoviny. Bola vynájdená glazúra známa ako egyptská fajansa, ktorú používali neskôr v starom Ríme ako dekoráciu pohárov, amuletov a figurín. Nagádska kultúra počas poslednej preddynastickej fázy začala používať písané znaky, ktoré sa nakoniec vyvinuli do celého systému hieroglyfov pre záznam staroegyptského jazyka.

Otázka: V čo sa vyvinuli písané znaky nagádskej kultúry ?
Odpoveď: do celého systému hieroglyfov pre záznam staroegyptského jazyka

Otázka: Čo odrážala rozmanitá produkcia nagádskej kultúry ?
Odpoveď: vzostup a bohatstvo spoločenskej elity, ktorá používala osobné predmety ako hrebene, sošky, maľovanú keramiku, kvalitné dekorované kamenné nádoby, kozmetické palety a šperky zo zlata, lapidu lazuri a slonoviny

Otázka: Čo bolo počas nagádskej kultúry vynájdené ?
Odpoveď: glazúra známa ako egyptská fajansa
Staroveký Egypt

 
Armáda zodpovedala za obranu ríše proti vpádom cudzincov a mala za úlohu tiež udržať prevahu v oblasti Blízkeho východu. Chránila expedície na Sinajský polostrov v období Starej ríše a bojovala v občianskej vojne počas Prvého a Druhého prechodného obdobia. Starala sa o pevnosti pozdĺž dôležitých obchodných trás, akou bola napr. pevnosť na ceste na juh do Núbie neďaleko mesta Buhen. Niektoré pevnosti boli budované ako vojenské základne, napr. pevnosť pri Sile slúžila ako základňa pre operácie do Levanty. Počas Novej ríše armáda na príkaz niekoľkých faraónov zaútočila a nakoniec dobyla ríšu Kuš v Núbii a časť Levanty.

Otázka: Čo zodpovedalo za obranu ríše ?
Odpoveď: Armáda

Otázka: Čo mala za úlohu armáda ?
Odpoveď: udržať prevahu v oblasti Blízkeho východu

Otázka: Čo armáda chránila ?
Odpoveď: expedície na Sinajský polostrov v období Starej ríše

Otázka: V čom armáda bojovala ?
Odpoveď: v občianskej vojne počas Prvého a Druhého prechodného obdobia

Otázka: O čo sa armáda starala ?
Odpoveď: o pevnosti pozdĺž dôležitých obchodných trás
Staroveký Egypt

Rozmanitá produkcia výrobkov nagádskej kultúry odráža vzostup a bohatstvo spoločenskej elity, ktorá používala osobné predmety ako hrebene, sošky, maľovanú keramiku, kvalitné dekorované kamenné nádoby, kozmetické palety a šperky zo zlata, lapidu lazuri a slonoviny. Bola vynájdená glazúra známa ako egyptská fajansa, ktorú používali neskôr v starom Ríme ako dekoráciu pohárov, amuletov a figurín. Nagádska kultúra počas poslednej preddynastickej fázy začala používať písané znaky, ktoré sa nakoniec vyvinuli do celého systému hieroglyfov pre záznam staroegyptského jazyka.

Otázka: Kde využívali egyptskú fasajnu ?
Odpoveď: neskôr v starom Ríme ako dekoráciu pohárov, amuletov a figurín

Otázka: Kedy nagádska kultúra začala používať písané znaky ?
Odpoveď: počas poslednej preddynastickej fázy
Staroveký Egypt

V polovici 1. storočia po Kr. si do Egypta našlo cestu kresťanstvo, jeden z viacerých vtedajších kultov, ktoré sa uchádzali o priazeň Egypťanov. Ukázala sa však jeho nekompromisnosť pri obracaní ľudí z tradičného egyptského náboženstva, tak aj z grécko-rímskych kultov. To viedlo k prenasledovaniu kresťanských konvertitov a vyvrcholilo veľkými čistkami za cisára Diokleciána, ktoré začali roku 303 po Kr. V roku 313 po Kr. bolo kresťanstvo vyhlásené za štátne náboženstvo rímskeho impéria. Následne cisár Theodosius roku 380 po Kr. ediktom vyhlásil kresťanstvo za jediné náboženstvo v ríši. Zakázal tak pohanské rituály v impériu, a tým uzatvoril aj egyptské chrámy. Alexandria sa stala javiskom veľkých protipohanských nepokojov, ktoré zničili mnoho súkromných a verejných pohanských náboženských objektov. Následkom tradičné egyptské náboženstvo ešte viac upadalo. Staroegyptčina bola síce medzi obyvateľstvom živá, schopnosť čítať hieroglyfy sa však vytrácala, pretože kňazi, ktorí udržiavali po tisícročia túto znalosť, pomaly mizli. Chrámy boli niekedy prerobené na kostoly alebo opustené a stali sa z nich zdroje kameňa.

Otázka: V ktorom storočí si do Egypta našlo cestu kresťanstvo ?
Odpoveď: V polovici 1. storočia po Kr. si do Egypta našlo cestu kresťanstvo

Otázka: Čo sa ukázalo po príchode kresťanstva do Egypta ?
Odpoveď: Ukázala sa však jeho nekompromisnosť pri obracaní ľudí z tradičného egyptského náboženstva, tak aj z grécko-rímskych kultov

Otázka: V ktorom roku bolo vyhlásené kresťanstvo za štátne náboženstvo rímskeho impéria ?
Odpoveď: V roku 313 po Kr. bolo kresťanstvo vyhlásené za štátne náboženstvo rímskeho impéria.

Otázka: Kedy vyhlásil cisár Theodosius kresťanstvo za jediné náboženstvo v ríši ?
Odpoveď: cisár Theodosius roku 380 po Kr. ediktom vyhlásil kresťanstvo za jediné náboženstvo v ríši.

Otázka: Čo sa stalo s chrámami ?
Odpoveď: Chrámy boli niekedy prerobené na kostoly alebo opustené a stali sa z nich zdroje kameňa.
Staroveký Egypt

Staroegyptská spoločnosť bola bohato rozvrstvená a sociálny status sa dával jasne najavo. Roľníci tvorili väčšinu populácie, poľnohospodárska produkcia bola majetkom vlastníka pozemku, teda štátu, chrámu alebo bohatej rodiny. Roľníci platili pracovnú daň a boli povinní pracovať na zavlažovacom systéme alebo stavebných projektoch. Umelci a remeselníci mali vyššie postavenie ako roľníci, boli však tiež závislí od štátu, pretože boli platení priamo zo štátnej kasy. Pisári a úradníci tvorili vyššiu triedu v starovekom Egypte, nazývanú aj triedou „bielych sukníc“ podľa bieleho plateného odevu, ktorý bol znakom ich postavenia. V umení a literatúre sa často zobrazovalo vyššie triedne postavenie. V spoločenskom rebríčku sa nižšie ako šľachta nachádzali kňazi, lekári a inžinieri, špecialisti vo svojom odbore. Otroctvo bolo v staroegyptskej spoločnosti známe, jeho rozšírenie je však dnes nejasné.

Otázka: Ako bola rozvrstvená staroegyptská spoločnosť ?
Odpoveď: Staroegyptská spoločnosť bola bohato rozvrstvená a sociálny status sa dával jasne najavo.

Otázka: Kto tvoril väčšinu populácie ?
Odpoveď: Roľníci tvorili väčšinu populácie

Otázka: Čo platili roľníci ?
Odpoveď: Roľníci platili pracovnú daň

Otázka: Kde boli roľníci povinní pracovať ?
Odpoveď: boli povinní pracovať na zavlažovacom systéme alebo stavebných projektoch.

Otázka: Aké postavenie mali umelci a remeselníci voči roľníkom ?
Odpoveď: Umelci a remeselníci mali vyššie postavenie ako roľníci
Staroveký Egypt

Starí Egypťania brali mužov a ženy všetkých slobodných sociálnych vrstiev za rovných pred zákonom, dokonca aj chudobný roľník bol oprávnený žiadať od vezíra a jeho dvora oficiálnu nápravu. Otroci obyčajne pracovali ako zmluvní služobníci. Mohli nakupovať a predávať, alebo vlastnou snahou získať slobodu, príp. urodzenosť. Muži aj ženy mali právo vlastniť majetok, kupovať ho a predávať, uzatvárať zmluvy, sobášiť a rozvádzať sa, dediť a zastupovať seba pred súdom. Manželské páry mohli vlastniť spoločný majetok a uzatvárať manželské zmluvy, ktoré napr. určovali finančné záväzky manžela k svojej manželke a deťom, pokiaľ by bolo manželstvo ukončené. V porovnaní so ženami v starovekom Grécku, Ríme a aj v niektorých súčasných krajinách sveta, staroegyptská žena mala väčší priestor pre osobné rozhodnutia a viac príležitostí k ich realizácii. Ženy ako napr. Hatšepsut alebo Kleopatra VII. sa stali vládkyňami Egypta, iné mali moc plynúcu z postavenia božskej Amonovej manželky. Napriek týmto možnostiam ženy len zriedka zastávali oficiálne pozície v správe, plnili len druhoradé úlohy v chrámoch a neboli obyčajne tak vzdelané ako muži.

Otázka: Ako brali starí Egypťania mužov a ženy ?
Odpoveď: Starí Egypťania brali mužov a ženy všetkých slobodných sociálnych vrstiev za rovných pred zákonom

Otázka: Ako obyčajne pracovali otroci ?
Odpoveď: Otroci obyčajne pracovali ako zmluvní služobníci.

Otázka: Čo mohli otroci robiť ?
Odpoveď: Mohli nakupovať a predávať, alebo vlastnou snahou získať slobodu, príp. urodzenosť.

Otázka: Aké právo mali muži aj ženy ?
Odpoveď: Muži aj ženy mali právo vlastniť majetok, kupovať ho a predávať, uzatvárať zmluvy, sobášiť a rozvádzať sa, dediť a zastupovať seba pred súdom.

Otázka: Čo mohli vlastniť manželské páry ?
Odpoveď: Manželské páry mohli vlastniť spoločný majetok a uzatvárať manželské zmluvy, ktoré napr. určovali finančné záväzky manžela k svojej manželke a deťom, pokiaľ by bolo manželstvo ukončené
Staroveký Egypt

Hlavou právneho systému bol formálne panovník, ktorý inicioval vydávanie zákonov a zaručoval ich dodržiavanie a uplatňovanie spravodlivosti, čo bol koncept, ktorý Egypťania nazývali maat. V súčasnosti nie je známa žiadna staroegyptská zbierka zákonov, zo zachovaných súdnych dokumentov však vyplýva, že egyptské právo bolo založené na zdravom rozume a podľa toho bolo rozoznávané čo je správne a čo nesprávne. Preto pri riešení sporov mala prednosť dohoda pred prísnym bazírovaním na litere zákona. Základnou súdnou inštanciou v období Novej ríše boli miestne rady starších kenbet a riešili menšie sťažnosti a spory. Vážnejšími prípadmi, ako napr. vraždy, väčšie pozemkové spory a vykrádanie hrobiek, sa zaoberal veľký kenbet, ktorému predsedal vezír alebo faraón. Očakávalo sa, že obe strany budú zastupovať seba a bola potrebná prísaha na česť, že budú pravdivo vypovedať. Štát v niektorých prípadoch zaujal úlohu žalobcu a sudcu. Súd mal k dispozícii útrpné právo na vynútenie priznania a identity spolupáchateľov. Viedol si dokumentáciu o každom prípade bez ohľadu na jeho závažnosť. Dokumentácia obyčajne obsahovala trestné oznámenie, svedecké výpovede, dôkazy a rozsudok, a bolo možné použiť ju v budúcnosti ako odkaz pre ďalší prípad.

Otázka: Čo robil panovník v starovekom Egypte ?
Odpoveď: inicioval vydávanie zákonov a zaručoval ich dodržiavanie a uplatňovanie spravodlivosti

Otázka: Čo vyplýva zo zachovaných súdnych dokumentov ?
Odpoveď: zo zachovaných súdnych dokumentov však vyplýva, že egyptské právo bolo založené na zdravom rozume a podľa toho bolo rozoznávané čo je správne a čo nesprávne.

Otázka: Kto bol hlavou právneho systému ?
Odpoveď: Hlavou právneho systému bol formálne panovník

Otázka: Čo bolo základnou súdnou inštanciou v období Novej ríše ?
Odpoveď: Základnou súdnou inštanciou v období Novej ríše boli miestne rady starších kenbet a riešili menšie sťažnosti a spory.

Otázka: Čo mal súd k dispozícií na vynútenie priznania a identity spolupáchateľov ?
Odpoveď: Súd mal k dispozícii útrpné právo na vynútenie priznania a identity spolupáchateľov.
Staroveký Egypt

Medzi tresty za malé priestupky patrili pokuty, bitie, zmrzačenie alebo vyhnanstvo a ich použitie záviselo od závažnosti činu. Vážne zločiny ako vražda alebo vykrádanie hrobov boli trestané odťatím hlavy, utopením alebo nabodnutím na kôl. Trest mohol byť rozšírený aj na rodinu zločinca. Orákulá plnili na začiatku Novej ríše dôležitú úlohu v staroegyptskom občianskom a trestnom súde. Pri takomto procese sa božstvu položila otázka formulovaná tak, aby mohlo odpovedať vo význame „áno“ alebo „nie“. Božstvo nesené kňazmi vyjavovalo svoju odpoveď rôzne, pohlo sa dopredu alebo dozadu, alebo ukázalo na jednu z odpovedí napísaných na kúskoch papyrusu, príp. na ostrakách.

Otázka: Čo patrilo medzi tresty za malé priestupky ?
Odpoveď: Medzi tresty za malé priestupky patrili pokuty, bitie, zmrzačenie alebo vyhnanstvo

Otázka: Ako boli trestané vážne zločiny ?
Odpoveď: Vážne zločiny ako vražda alebo vykrádanie hrobov boli trestané odťatím hlavy, utopením alebo nabodnutím na kôl.

Otázka: Kam až mohol byť rozšírený trest ?
Odpoveď: Trest mohol byť rozšírený aj na rodinu zločinca

Otázka: Akú úlohu plnili na začiatku Novej ríše orákulá ?
Odpoveď: Orákulá plnili na začiatku Novej ríše dôležitú úlohu v staroegyptskom občianskom a trestnom súde.

Otázka: Ako vyjavovalo božstvo nesené kňazmi svoju odpoveď ?
Odpoveď: Božstvo nesené kňazmi vyjavovalo svoju odpoveď rôzne, pohlo sa dopredu alebo dozadu, alebo ukázalo na jednu z odpovedí napísaných na kúskoch papyrusu, príp. na ostrakách.
Staroveký Egypt

Hospodárenie na poliach záviselo na cykloch rieky. Egypťania rozoznávali podľa toho tri ročné obdobia: achet – obdobie záplav, peret – obdobie rozpuku a šemu – obdobie žní. Záplavy trvali od júna do septembra a zanechávali vrstvu bahna bohatého na minerály, ktorá bola ideálna pre rast obilia. Keď voda záplav opadla, začalo sa obdobie siatia a rozpuku, ktoré trvalo od októbra do februára. Roľníci zorali polia a zasiali zrno. Polia boli zavlažované priekopami a kanálmi. Egypťania museli dodávať vlahu z rieky, pretože pršalo len zriedka. Od marca do mája roľníci žali kosákmi svoju úrodu, ktorú potom mlátili cepmi, aby oddelili zrno od slamy. Zrno zbavili pliev a to bolo pripravené na mletie. Múku potom použili alebo uskladnili na neskoršie.

Otázka: Od kedy do kedy trvali obdobia záplav ?
Odpoveď: Záplavy trvali od júna do septembra

Otázka: Čo sa začalo , keď voda záplav opadla ?
Odpoveď: Keď voda záplav opadla, začalo sa obdobie siatia a rozpuku

Otázka: Čo robili roľníci od marca do mája ?
Odpoveď: Od marca do mája roľníci žali kosákmi svoju úrodu, ktorú potom mlátili cepmi, aby oddelili zrno od slamy. Zrno zbavili pliev a to bolo pripravené na mletie. Múku potom použili alebo uskladnili na neskoršie.

Otázka: Od čoho záviselo hospodárenie na poliach ?
Odpoveď: Hospodárenie na poliach záviselo na cykloch rieky

Otázka: Aké ročné obdobia rozoznávali Egypťania ?
Odpoveď: Egypťania rozoznávali podľa toho tri ročné obdobia: achet – obdobie záplav, peret – obdobie rozpuku a šemu – obdobie žní.
Staroveký Egypt

Starovekí Egypťania kultivovali pšenicu, jačmeň a niekoľko ďalších druhov obilnín, z ktorých robili dva najzákladnejšie produkty – chlieb a pivo. Ľan, ktorý sa vytiahol zo zeme ešte pred kvitnutím, sa pestoval pre vlákna stonky rastliny. Vlákna sa rozdelili po dĺžke na jemnejšie a z nich sa tkali plátna a oblečenie. Papyrus rástol na brehoch Nílu. Z neho sa vyrábal materiál, na ktorý sa písalo a mohol sa uskladniť ako zvitok. Zelenina a ovocie rástli vo vyššie položených záhradách blízko obydlí a boli ručne zavlažované. Zo zeleniny konzumovali hlavne pór, cesnak, melóny, tekvice, strukoviny, hlávkový šalát a okrem nich aj hrozno, z ktorého tiež robili víno.

Otázka: Kde rástol papyrus ?
Odpoveď: Papyrus rástol na brehoch Nílu.

Otázka: Kde rástli zelenina a ovocie ?
Odpoveď: Zelenina a ovocie rástli vo vyššie položených záhradách blízko obydlí

Otázka: Čo hlavne konzumovali zo zeleniny ?
Odpoveď: Zo zeleniny konzumovali hlavne pór, cesnak, melóny, tekvice, strukoviny, hlávkový šalát a okrem nich aj hrozno, z ktorého tiež robili víno.

Otázka: Čo kultivovali starovekí Egypťania ?
Odpoveď: Starovekí Egypťania kultivovali pšenicu, jačmeň a niekoľko ďalších druhov obilnín

Otázka: Na čo sa pestoval ľan ?
Odpoveď: Ľan, ktorý sa vytiahol zo zeme ešte pred kvitnutím, sa pestoval pre vlákna stonky rastliny.
Staroveký Egypt

Starovekí Egypťania verili, že vyrovnaný vzťah ľudí a zvierat je základným prvkom vesmírneho poriadku a že ľudia, zvieratá a rastliny sú súčasťami jedného celku. Domáce a divé zvieratá boli dôležitým zdrojom duchovnej a telesnej obživy pre Egypťanov. Hovädzí dobytok bol najdôležitejšou časťou statku. Štát vyberal dane pri pravidelnom sčítavaní dobytka a veľkosť stáda odrážala dôležitosť a prestíž panstva alebo chrámu, ktorý ho vlastnil. Súčasťou staroegyptského stáda boli okrem hovädzieho dobytka aj ovce, kozy a svine. Hydinu ako kačky, husi alebo holuby chytali do sietí a chovali na hospodárstvach, kde ich vykrmovali cestom. Níl bol zdrojom množstva rôznych druhov rýb. Včely boli domestikované približne v Starej ríši a vďaka nim Egypťania mali med a vosk.

Otázka: Aké zvieratá boli najdôležitejšou časťou statku ?
Odpoveď: Hovädzí dobytok bol najdôležitejšou časťou statku.

Otázka: Čo bolo okrem hovädzieho dobytka súčasťou staroegyptského stáda ?
Odpoveď: Súčasťou staroegyptského stáda boli okrem hovädzieho dobytka aj ovce, kozy a svine.

Otázka: Približne kedy boli domestikované včely ?
Odpoveď: Včely boli domestikované približne v Starej ríši

Otázka: V čo verili starovekí Egypťania ?
Odpoveď: Starovekí Egypťania verili, že vyrovnaný vzťah ľudí a zvierat je základným prvkom vesmírneho poriadku a že ľudia, zvieratá a rastliny sú súčasťami jedného celku.

Otázka: Aké zvieratá boli dôležitým zdrojom duchovnej a telesnej obživy pre Egypťanov ?
Odpoveď: Domáce a divé zvieratá boli dôležitým zdrojom duchovnej a telesnej obživy pre Egypťanov.
Staroveký Egypt

Somáre a voly sa používali ako ťažné zvieratá, ich pomocou Egypťania orali a siali polia. Porážka kŕmneho vola bola dôležitou súčasťou obetného rituálu. Kôň do Egypta prišiel až s Hyksósmi v Druhom prechodnom období a ťava, ktorú Egypťania poznali už počas Novej ríše, sa začala pomaly využívať na prácu v Neskorom období. Psi, mačky a opice boli bežné domáce zvieratá v obydliach starovekých Egypťanov. Exotickejšie tvory dovážané spoza hraníc obyčajne z Afriky, ako napr. levy, boli vyhradené príslušníkom kráľovskej rodiny. Herodotos uvádza, že Egypťania sú jediným národom, ktorý zdieľa svoje obydlia so svojimi zvieratami. Počas celého obdobia staroegyptských dejín bolo uctievanie božstiev prostredníctvom zvierat veľmi rozšírené, napr. bohyňu Bastet uctievali v podobe mačky, alebo boha Thovta ako ibisa. Takéto zvieratá boli chované vo veľkých skupinách pre neskoršie rituálne obetovanie.

Otázka: Čo uvádza Herodotos ?
Odpoveď: Herodotos uvádza, že Egypťania sú jediným národom, ktorý zdieľa svoje obydlia so svojimi zvieratami.

Otázka: Na čo sa používali somáre a voly ?
Odpoveď: Somáre a voly sa používali ako ťažné zvieratá

Otázka: Čo bolo dôležitou súčasťou obetného rituálu ?
Odpoveď: Porážka kŕmneho vola bola dôležitou súčasťou obetného rituálu.

Otázka: Aké boli bežné domáce zvieratá v obydliach starovekých Egypťanov ?
Odpoveď: Psi, mačky a opice boli bežné domáce zvieratá v obydliach starovekých Egypťanov.

Otázka: Aké zvieratá boli vyhradené príslušníkom kráľovskej rodiny ?
Odpoveď: Exotickejšie tvory dovážané spoza hraníc obyčajne z Afriky, ako napr. levy, boli vyhradené príslušníkom kráľovskej rodiny.
Staroveký Egypt

Územie Egypta je bohaté na ložiská stavebného a dekoratívneho kameňa, medi, olovnatých rúd, zlata a polodrahokamov. Tieto prírodné zdroje umožňovali Egypťanom stavať veľké stavby, tesať sochy, vyrábať praktické nástroje a módne šperky. Balzamovači používali pri mumifikácii soli z Wádí Natrun, z ktorého dovážali aj sadrovec. Rudonosné formácie boli dostupné vo vzdialených nehostinných údoliach Východnej púšte a na Sinaji. Tak odľahlé lokality vyžadovali veľké štátne expedície. Bohaté zlaté bane sa nachádzali v Núbii a sú zachytené na prvej známej mape. Wádí Hammamát bol významným zdrojom granitu, pieskovca (droby) a zlata. Silicit (pazúrik) bol prvým materiálom zbieraným a využívaným pre výrobu nástrojov. Pästný klin z pazúriku je prvým dôkazom osídlenia údolia Nílu. Nástroje sa vyrábali tak, že minerálne hrudy boli opracované starostlivým štiepaním do ostria alebo hrotu. Pazúrikové prvky sa používali aj v čase, keď už bola známa meď. Starovekí Egypťania boli jednými z prvých, ktorí začali používať minerály v kozmetike, napr. síru.

Otázka: Na aké ložiská je bohaté územie Egypta ?
Odpoveď: Územie Egypta je bohaté na ložiská stavebného a dekoratívneho kameňa, medi, olovnatých rúd, zlata a polodrahokamov.

Otázka: Kde sa nachádzali bohaté zlaté bane ?
Odpoveď: Bohaté zlaté bane sa nachádzali v Núbii

Otázka: Čo bol Silicit ?
Odpoveď: Silicit (pazúrik) bol prvým materiálom zbieraným a využívaným pre výrobu nástrojov.

Otázka: Čo používali balzamovači pri mumifikácii ?
Odpoveď: Balzamovači používali pri mumifikácii soli z Wádí Natrun

Otázka: Čo umožňovali Egypťanov tieto prírodné zdroje ?
Odpoveď: Tieto prírodné zdroje umožňovali Egypťanom stavať veľké stavby, tesať sochy, vyrábať praktické nástroje a módne šperky.
Staroveký Egypt

Egypťania ťažili olovnatú rudu galenit v Gebel Rosas na výrobu oloviek k sieťam, závaží, olovníc a malých figúrok. Meď bola najdôležitejším kovom na výrobu nástrojov a tavila sa v peciach z malachitovej rudy zo Sinaja. Zlato sa získavalo tak, že sa z usadených vrstiev vymývali nugety, alebo pomocou prácnejšieho drvenia a vymývania zlatonosného kvarcitu. Železné ložiská v Hornom Egypte sa začali využívať až v Neskorom období. Kvalitný stavebný kameň bol v Egypte hojný. Vápenec sa ťažil pozdĺž celého nílskeho údolia, granit v Aswáne, bazalt a pieskovec vo Východnej púšti v suchých korytách. Ložiská dekoratívneho kameňa ako napr. porfýru, droby, alabastru alebo karneolu sa nachádzali tiež vo Východnej púšti a boli vyhľadávané už pred 1. dynastiou. Počas grécko-rímskeho obdobia sa vo Wádí Sikait ťažil smaragd a vo Wádí el-Hudi ametyst.

Otázka: Na čo používali Egypťania olovnatú rudu galenit ?
Odpoveď: na výrobu oloviek k sieťam, závaží, olovníc a malých figúrok.

Otázka: Na čo používali Egypťania meď ?
Odpoveď: Meď bola najdôležitejším kovom na výrobu nástrojov

Otázka: Ako sa získavalo zlato ?
Odpoveď: Zlato sa získavalo tak, že sa z usadených vrstiev vymývali nugety, alebo pomocou prácnejšieho drvenia a vymývania zlatonosného kvarcitu.

Otázka: Kde Egypťania ťažili olovnatú rudu galenit ?
Odpoveď: Egypťania ťažili olovnatú rudu galenit v Gebel Rosas

Otázka: Kedy sa začali využívať železné ložiská v Hornom Egypte ?
Odpoveď: Železné ložiská v Hornom Egypte sa začali využívať až v Neskorom období.
Staroveký Egypt

Hieroglyfické písmo je známe už približne z roku 3000 pred Kr. a zahrňuje stovky symbolov. Znak môže vyjadrovať slovo, slabiku, hlásku alebo determinatív, ktorý sa nevyslovoval. Rovnaký symbol sa mohol v písme použiť na rôznych miestach v rôznych súvislostiach. Hieroglyfy boli formálne písmo, ktoré sa používalo na kamenných monumentoch a v hrobkách. Jednotlivé znaky mohli byť stvárnené v detailoch dosahujúcich úroveň samostatného umeleckého diela. Pisári pri každodennej práci používali rýchlejšiu a jednoduchšiu kurzívnu formu, ktorá sa nazýva hieratické písmo. Hieroglyfický text mohol byť orientovaný podľa potreby (obyčajne sprava doľava), hieratické texty boli písané vždy sprava doľava v riadkoch. Časom sa rozšírila novšia démotická forma a prebrala funkciu každodenného písma. Na Rosettskej doske je spolu s gréckym textom uverejnená práve jeho formálna hieroglyfická a bežná démotická verzia.

Otázka: Ako sa nazýva jednoduchšia kurzívna forma hieroglyfického písma ?
Odpoveď: Pisári pri každodennej práci používali rýchlejšiu a jednoduchšiu kurzívnu formu, ktorá sa nazýva hieratické písmo.

Otázka: Z ktorého obdobia je známe hieroglyfické písmo ?
Odpoveď: Hieroglyfické písmo je známe už približne z roku 3000 pred Kr.

Otázka: Čo môže vyjadrovať hieroglyfický znak ?
Odpoveď: Znak môže vyjadrovať slovo, slabiku, hlásku alebo determinatív, ktorý sa nevyslovoval.

Otázka: Kde sa požívali hieroglyfy ?
Odpoveď: Hieroglyfy boli formálne písmo, ktoré sa používalo na kamenných monumentoch a v hrobkách.

Otázka: Akú orientáciu mal hieroglyfický text ?
Odpoveď: Hieroglyfický text mohol byť orientovaný podľa potreby (obyčajne sprava doľava)
Staroveký Egypt

Egypťania si v priebehu histórie vybudovali kultúrne bohatstvo, ktorého súčasťou bolo množstvo sviatkov a slávností sprevádzaných hudbou a tancom. Hudba a tanec boli populárne formy zábavy pre tých, ktorí si ich mohli dovoliť. Medzi najstaršie hudobné nástroje patrili flauty a harfy, neskôr sa rozšírili aj nástroje podobné trúbkam, hobojom a píšťalám. Počas Novej ríše sa hralo na zvoncoch, čineloch, tamburínach, bubnoch a ázijských lutnách a lýrach. Sistrum bol jednoduchý hudobný nástroj patriaci medzi perkusie, ktorý sa používal pri náboženských rituáloch.

Otázka: Čo si Egypťania vybudovali v priebehu histórie ?
Odpoveď: Egypťania si v priebehu histórie vybudovali kultúrne bohatstvo

Otázka: Aké boli populárne formy zábavy ?
Odpoveď: Hudba a tanec boli populárne formy zábavy

Otázka: Aké hudobné nástroje patria medzi najstaršie ?
Odpoveď: Medzi najstaršie hudobné nástroje patrili flauty a harfy, neskôr sa rozšírili aj nástroje podobné trúbkam, hobojom a píšťalám.

Otázka: Na čom sa hralo počas Novej ríše ?
Odpoveď: Počas Novej ríše sa hralo na zvoncoch, čineloch, tamburínach, bubnoch a ázijských lutnách a lýrach.

Otázka: Čo bol Sistrum ?
Odpoveď: Sistrum bol jednoduchý hudobný nástroj patriaci medzi perkusie, ktorý sa používal pri náboženských rituáloch.
Staroveký Egypt

Egypťania pomocou reliéfov zaznamenávali víťazstvá v bitkách, kráľovské dekréty a náboženské scény. Bežné obyvateľstvo malo prístup k drobnému pohrebnému umeniu, napr. k vešebtom alebo zvitkom umelecky stvárnených náboženských textov, o ktorých verili, že ich dokážu ochrániť po smrti na druhom svete. Počas Strednej ríše sa stali obľúbenou súčasťou pohrebnej výbavy drevené alebo hlinené modely výjavov z každodenného života. Pravdepodobne vyjadrovali snahu zosnulého opakovať tieto scény alebo činnosť aj v záhrobí. Modely zobrazujú robotníkov, domy, lode alebo formácie vojska a sú to pravdepodobne zmenšeniny ideálneho posmrtného života.

Otázka: Čo sa stalo obľúbenou súčasťou pohrebnej výbavy počas Strednej ríše ?
Odpoveď: Počas Strednej ríše sa stali obľúbenou súčasťou pohrebnej výbavy drevené alebo hlinené modely výjavov z každodenného života.

Otázka: Čo zaznamenávali Egypťania pomocou reliéfov ?
Odpoveď: Egypťania pomocou reliéfov zaznamenávali víťazstvá v bitkách, kráľovské dekréty a náboženské scény.

Otázka: Čo pravdepodobne vyjadrovali ?
Odpoveď: Pravdepodobne vyjadrovali snahu zosnulého opakovať tieto scény alebo činnosť aj v záhrobí.

Otázka: Čo zobrazujú modely ?
Odpoveď: Modely zobrazujú robotníkov, domy, lode alebo formácie vojska a sú to pravdepodobne zmenšeniny ideálneho posmrtného života.
Staroveký Egypt

Prechod k zjednotenému štátu sa v skutočnosti udial pomalšie ako si to predstavovali staroegyptskí pisári. V súčasnosti Menes nie je doložený. Niektorí odborníci však pokladajú faraóna Narmera za legendárneho Menea. Narmer je zobrazený na slávnostnej palete s kráľovskými insígniami pri symbolickom akte zjednotenia. Okolo roku 3000 pred Kr. prvý z ranodynastických panovníkov upevnil svoje postavenie v Dolnom Egypte založením hlavného mesta Inebuhedž (neskorší Mennofer, Memfis, D01). Z neho mohol ovládať pracujúcu masu a poľnohospodárstvo úrodnej oblasti nílskej delty, rovnako ako lukratívne a dôležité obchodné trasy do Levanty. Vzostup moci a bohatstva panovníkov počas ranodynastického obdobia vidieť na ich prepracovaných hrobkách – mastabách a na pohrebných stavbách v Abdžu (Abydos, H06), ktoré slúžili kultu mŕtvych panovníkov. Legitimizácia moci štátneho zriadenia nad územím, prácou a zdrojmi bola výsledkom silnej inštitúcie kráľovského úradu a bola nutná na prežitie a rozvoj starovekej egyptskej civilizácie.

Otázka: Čo mohol ovládať z mesta , ktoré založil ?
Odpoveď: pracujúcu masu a poľnohospodárstvo úrodnej oblasti nílskej delty

Otázka: Ako upevnil Narmer svoje postavenie v Egypte ?
Odpoveď: založením hlavného mesta Inebuhedž

Otázka: Ako je zobrazený Narmer ?
Odpoveď: na slávnostnej palete s kráľovskými insígniami pri symbolickom akte zjednotenia

Otázka: Kde je vidieť vzostup moci panovníkov ?
Odpoveď: na ich prepracovaných hrobkách – mastabách a na pohrebných stavbách v Abdžu (Abydos, H06), ktoré slúžili kultu mŕtvych panovníkov

Otázka: Ako došlo k prechodu k zjednotenému štátu ?
Odpoveď: pomalšie ako si to predstavovali staroegyptskí pisári
Staroveký Egypt

 
Úroveň architektúry tohto obdobia veľmi pokročila a spolu s ňou aj umenie a technika. Vďaka dobre fungujúcemu systému centralizovanej správy sa tiež zvýšila poľnohospodárska produkcia. Zo Starej ríše pochádzajú niektoré najznámejšie výdobytky staroegyptskej civilizácie, napr. Veľká pyramída faraóna Chufua. Štátni zástupcovia, na ktorých dohliadal vezír, vyberali dane, riadili zavlažovacie projekty zvyšujúce úrodu, najímali pracovníkov na stavebné projekty a budovali systém práva pomáhajúci udržiavať poriadok a zákon v ríši.

Otázka: Čo pokročilo spoločne s úrovňou architektúry ?
Odpoveď: umenie a technika

Otázka: Vďaka čomu sa zvýšila poľnohospodárska produkcia ?
Odpoveď: Vďaka dobre fungujúcemu systému centralizovanej správy

Otázka: Čo pochádza zo Starej ríše ?
Odpoveď: niektoré najznámejšie výdobytky staroegyptskej civilizácie

Otázka: Čo sa považuje za výdobytky staroegyptskej civilizácie ?
Odpoveď: Veľká pyramída faraóna Chufua. Štátni zástupcovia, na ktorých dohliadal vezír, vyberali dane, riadili zavlažovacie projekty zvyšujúce úrodu, najímali pracovníkov na stavebné projekty a budovali systém práva pomáhajúci udržiavať poriadok a zákon v ríši
Staroveký Egypt

Popri rastúcej dôležitosti centrálnej správy vznikla nová trieda vzdelaných pisárov a štátnych úradníkov, ktorým faraón zaručoval za ich služby postavenie a plat. Okrem toho ich posmrtným kultom a miestnym chrámom venoval pozemky, aby zabezpečil dostatok zdrojov aj pre svoj vlastný posmrtný kult, o ktorý mali jeho poddaní povinnosť sa starať. Dnes sa predpokladá, že päťsto rokov takto široko rozvetvených ekonomických väzieb nahlodalo štátnu ekonomiku a tá nemohla ďalej zabezpečovať rozsiahlu centralizovanú štátnu správu s celou svojou štruktúrou. Vplyv nomarchov (predstaviteľov krajov) začal narastať úmerne so zmenšujúcou sa mocou panovníka. K tomu sa pridalo sucho, ktoré približne v rokoch 2200 – 2150 pred Kr. niekoľkokrát postihlo krajinu, a Egypt vstúpil do 140-ročného obdobia dnes známeho ako Prvé prechodné obdobie.

Otázka: Kedy postihlo Egypt sucho ?
Odpoveď: 2200 – 2150

Otázka: Čo vzniklo popri rastúcej dôležitosti centrálnej správy ?
Odpoveď: nová trieda vzdelaných pisárov a štátnych úradníkov

Otázka: Čo faraón zaručoval pisárom a úradníkom ?
Odpoveď: postavenie a plat

Otázka: Čo faraón venoval pisárom a úradníkom ?
Odpoveď: pozemky

Otázka: Kvôli čomu pisárom a úradníkom faraón daroval pozemky ?
Odpoveď: aby zabezpečil dostatok zdrojov aj pre svoj vlastný posmrtný kult, o ktorý mali jeho poddaní povinnosť sa starať
Staroveký Egypt

 
Potom, ako sa zrútila ústredná vláda na konci Starej ríše, štátna správa už nedokázala stabilizovať a riadiť ekonomiku krajiny. Miestne inštitúcie sa už nemohli spoľahnúť na kráľa a nedostatok potravín spolu s politickými spormi vyústil do hladomorov a lokálnych vojen. Miestni vládcovia, nezaťažení povinnými odvodmi zdrojov centrálnej vláde a faraónovi, využívali ich prebytok a novo nadobudnutú nezávislosť na kultúrny a ekonomický rozvoj provincie. Po čase, keď už ovládali miestne zdroje, ich územia sa stávali bohatšími. Svedčia o tom väčšie a lepšie hrobky všetkých spoločenských tried. Miestni umelci začali používať motívy, ktoré boli dovtedy vyhradené centrálnej kráľovskej moci Starej ríše. Objavili sa nové literárne formy vyjadrujúce optimizmus a originalitu tohto obdobia.

Otázka: Kedy prestala zvládať štátna správa stabilizovať a riadiť ekonomiku krajiny ?
Odpoveď: Potom, ako sa zrútila ústredná vláda

Otázka: Na čo sa miestne inštitúcie nedokázali spoľahnúť po zrútení ústrednej vlády ?
Odpoveď: na kráľa a nedostatok potravín

Otázka: V čo vyústili politické spory ?
Odpoveď: do hladomorov a lokálnych vojen

Otázka: Na čo využívali miestni vládcovia svoje zdroje ?
Odpoveď: využívali ich prebytok a novo nadobudnutú nezávislosť na kultúrny a ekonomický rozvoj provincie

Otázka: Čo svedčilo o bohatších územiach ?
Odpoveď: spoločenských tried
Staroveký Egypt

Miestni vodcovia, zbavení záväzkov voči faraónovi, začali medzi sebou súperiť o územia a politickú moc. Približne od roku 2160 pred Kr. Dolný Egypt ovládala dynastia z Henennesu (Herakleopolis, H20) a Horný Egypt konkurenčná lokálna dynastia z Vesetu (Téby, H04). Sila vesetskej dynastie narastala a postupne rozširovala svoju moc na sever, čo samozrejme vyústilo do otvoreného stretu. Nakoniec okolo roku 2055 pred Kr. Nebhepetre Mentuhotep (II.) porazil dolnoegyptského vládcu, opäť zjednotil krajinu a začal obdobie kultúrnej a ekonomickej obnovy dnes známej ako Stredná ríša.

Otázka: O čo začali súperiť medzi sebou miestni vládcovia ?
Odpoveď: o územia a politickú moc

Otázka: Kto ovládal Dolný Egypt od roku 2160 ?
Odpoveď: dynastia z Henennesu (Herakleopolis, H20

Otázka: Kto ovládal Horný Egypt od roku 2160 ?
Odpoveď: dynastia z Vesetu (Téby, H04)

Otázka: Kam sa rozširovala sila vesetskej dynastie ?
Odpoveď: na sever

Otázka: Kto v roku 2055 pred Kr . zjednotil krajinu ?
Odpoveď: Nebhepetre Mentuhotep (II.)
Staroveký Egypt

 
Panovníci Strednej ríše obnovili prosperitu a stabilitu krajiny, čo podnietilo oživenie umenia, literatúry a monumentálnych stavebných projektov. Nebhepetre Mentuhotep (II.) a jeho nástupcovia z 11. dynastie vládli z Vesetu (Téby, H04). Vezír posledného faraóna tejto dynastie prebral moc a založil 12. dynastiu ako Amenemhet I. a vládol z nového sídla Ictauej, nachádzajúceho sa niekde medzi Nílom a Fajjúmskou oázou. Z nového sídla sa faraóni 12. dynastie chopili prezieravej kultivácie priľahlého územia cez intenzívnu výstavbu zavlažovacieho systému, ktorá im mala zvýšiť regionálnu poľnohospodársku produkciu. Okrem toho znovu dobyli územia v Núbii bohaté na kamenné lomy a zlaté bane a vo východnej delte vybudovali obranný systém proti vpádom z Blízkeho východu známy v neskoršom období pod menom „Múry vládcu“.

Otázka: Čo obnovili panovníci Strednej ríše ?
Odpoveď: prosperitu a stabilitu krajiny

Otázka: Odkiaľ vládol Nebhepetre Mentuhotep ( II . ) a jeho nástupcovia z 11 . dynastie ?
Odpoveď: z Vesetu

Otázka: Kto prevzal moc posledného faraóna 11 . dynastie ?
Odpoveď: Vezír posledného faraóna tejto dynastie prebral moc a založil 12. dynastiu ako Amenemhet I.

Otázka: Odkiaľ vládol vezír Amenemhet I. 12 . dynastie ?
Odpoveď: z nového sídla Ictauej, nachádzajúceho sa niekde medzi Nílom a Fajjúmskou oázou

Otázka: Čoho sa chopili faraóni 12 . dynastie ?
Odpoveď: prezieravej kultivácie priľahlého územia cez intenzívnu výstavbu zavlažovacieho systému, ktorá im mala zvýšiť regionálnu poľnohospodársku produkciu
Staroveký Egypt

Vďaka veľkému hospodárskemu a nerastnému bohatstvu a vojenskej a politickej stabilite začala rozkvitať populácia obyvateľov, umenie a náboženstvo. Stredná ríša zaznamenala posun v chápaní vzťahu boha a človeka v porovnaní s predchádzajúcim obdobím. Vzrástla osobná viera a „demokratizácia“ posmrtného života, v ktorom už všetci ľudia mali dušu a mohli byť privítaní bohmi po smrti. Literatúra Strednej ríše vytvorila premyslené témy a postavy, ktoré boli presvedčivo a výstižne podané. Reliéfne a portrétové sochárstvo dokázalo vystihnúť jemné osobité detaily a dosiahlo vyššej technickej úrovne.

Otázka: Vďaka čomu začala rozkvitať populácia obyvateľov , umenie a náboženstvo ?
Odpoveď: Vďaka veľkému hospodárskemu a nerastnému bohatstvu a vojenskej a politickej stabilite

Otázka: V čom Stredná ríša zaznamenala posun ?
Odpoveď: v chápaní vzťahu boha a človeka v porovnaní s predchádzajúcim obdobím

Otázka: Vďaka čomu mohol byť každý privítaný bohmi po smrti ?
Odpoveď: Vzrástla osobná viera a „demokratizácia“ posmrtného života

Otázka: Čo vytvorila literatúra Strednej ríše ?
Odpoveď: premyslené témy a postavy, ktoré boli presvedčivo a výstižne podané

Otázka: Čo dokázalo vystihnúť reliéfne a portrétové sochárstvo ?
Odpoveď: jemné osobité detaily a dosiahlo vyššej technickej úrovne
Staroveký Egypt

Posledný silný vládca Strednej ríše Amenemhet III. dovolil skupine semitských kanaánskych kmeňov usadiť sa v delte, aby pokryli dopyt po pracovnej sile pre kráľovské ťažobné a stavebné projekty. Tieto aktivity spolu s nízkymi záplavami oslabili ekonomiku a otvorili dvere postupnému úpadku a Druhému prechodnému obdobiu v nasledujúcej 13. a 14. dynastie. Počas tohto zostupu kanaánske kmene získali nadvládu nad celou oblasťou nílskej delty až nakoniec začali vládnuť tejto časti Egypta ako nová dynastia, pre domácich Egypťanov však boli stále heka-chasut – „vládcovia cudzích krajov“, t. j. Hyksósi.

Otázka: Kto bol posedný silný vládca Strednej ríše ?
Odpoveď: Amenemhet III.

Otázka: Čo dovolil Amenemhet III . skupine semitských kanaánskych kmeňov ?
Odpoveď: usadiť sa v delte

Otázka: Prečo Amenemhet III . dovolil usadiť sa semitským kanaánskym kmeňom ?
Odpoveď: aby pokryli dopyt po pracovnej sile pre kráľovské ťažobné a stavebné projekty

Otázka: Čo spôsobili nízke záplavy ?
Odpoveď: oslabili ekonomiku a otvorili dvere postupnému úpadku

Otázka: Nad čím získali kanaánske kmene nadvládu ?
Odpoveď: nad celou oblasťou nílskej delty
Staroveký Egypt

Božský pôvod panovníka sa zdôvodňoval niekoľkými náboženskými konštrukciami, ktoré sa stali bežnou súčasťou každodenného života spoločnosti. Tradične bol stelesnením boha Hora, vznášajúceho sa nad krajinou. Panovník bol od 5. dynastie považovaný za syna boha Rea, slnečného božstva zosobňujúceho poriadok. Ako taký bol povinný udržovať na zemi maat – princíp pravdy, spravodlivosti a poriadku. Okrem iného to znamenalo zabezpečovať každoročne dostatočné nílske záplavy, na ktorých záviselo egyptské poľnohospodárstvo. Ako sa vyvíjali staroegyptské filozoficko-náboženské koncepty, boh Hor (a s ním aj panovník) sa stal synom boha Usira. Hor nastúpil na kráľovský trón po pohrebe svojho zavraždeného otca a pomstení sa jeho vrahovi Sutechovi. Podobne nový egyptský faraón mohol vykonávať svoj úrad až po pohrebe svojho predchodcu. Ako Hor mal navyše úlohu ochraňovať nílske údolie pred votrelcami zosobňovanými bohom Sutechom prichádzajúcim z púšte.

Otázka: Čím sa zdôvodňoval Božský pôvod panovníka ?
Odpoveď: náboženskými konštrukciami

Otázka: Čím as stali náboženské konštrukcie ?
Odpoveď: bežnou súčasťou každodenného života spoločnosti

Otázka: Za koho bol považovaný panovník ?
Odpoveď: za syna boha Rea, slnečného božstva zosobňujúceho poriadok

Otázka: Čo mal povinný mať panovník ?
Odpoveď: maat – princíp pravdy, spravodlivosti a poriadku

Otázka: Čo musel robiť boh počas vlády ?
Odpoveď: zabezpečovať každoročne dostatočné nílske záplavy, na ktorých záviselo egyptské poľnohospodárstvo
Staroveký Egypt

 
Starovekí Egypťania si v priebehu dejín vytvorili zložitý systém pohrebných zvykov, ktorý, ako verili, potrebovali k zaisteniu večného života po svojej smrti. Podmienkou k úspešnému posmrtnému životu bolo zachované telo, vykonané pohrebné obrady a milodary, ktoré by zosnulý prijímal v záhrobí. Telá sa v obdobiach pred Starou ríšou ukladali do jám v púšti, v ktorých sa uchovali prirodzenou disikáciou. Suché aridné podnebie bolo pre egyptské pohrebné zvyky veľmi výhodné, vďaka čomu sa mohli zachovať aj telá chudobných, ktorí si nemohli dovoliť nákladné mumifikačné procedúry. Zámožnejší Egypťania pochovávali mŕtvych do kamenných hrobiek a umelo ich mumifikovali. Súčasťou mumifikácie bolo vybratie vnútorných orgánov a obalenie tela do plátenných ovínadiel. Potom pripravené telo uložili do kamenného sarkofágu alebo drevenej rakvy. Od začiatku 4. dynastie niektoré časti tela ukladali osobitne do kanop.

Otázka: K čomu slúžili pohrebné zvyky ?
Odpoveď: k zaisteniu večného života po svojej smrti

Otázka: K čomu slúžilo zachované telo ?
Odpoveď: k úspešnému posmrtnému životu

Otázka: Kam sa ukladali telá v obdobiach pred Starou ríšou ?
Odpoveď: do jám v púšti

Otázka: Čo bolo pre egyptské pohrebné zvyky výhodné ?
Odpoveď: Suché aridné podnebie

Otázka: Kam pochovávali mŕtvych zámožnejší Egypťania ?
Odpoveď: do kamenných hrobiek a umelo ich mumifikovali
Staroveký Egypt

Začiatkom Novej ríše najlepší mumifikačný postup trval 70 dní a zahŕňal vybratie orgánov, odstránenie mozgu cez nos a vysušenie tela soľami nátronu. Potom bolo telo zavinuté do plátna s amuletmi vkladanými pomedzi vrstvy. Nakoniec bolo uložené do dekorovanej truhly v tvare ľudskej postavy. Múmie z Neskorého obdobia boli ukladané do maľovaných obalov. V grécko-rímskom období mumifikačné zvyky upadli a dôraz sa viac kládol na vonkajší zjav zosnulého ako na samotné zachovanie jeho telesnej schránky.

Otázka: Koľko trval najlepší mumifikačný postup ?
Odpoveď: 70 dní

Otázka: Čo zahŕňal najlepší mumifikačný postup ?
Odpoveď: zahŕňal vybratie orgánov, odstránenie mozgu cez nos a vysušenie tela soľami nátronu

Otázka: Do čoho bolo telo zavinuté ?
Odpoveď: do plátna s amuletmi vkladanými pomedzi vrstvy

Otázka: Do čoho bolo telo uložené ?
Odpoveď: do dekorovanej truhly v tvare ľudskej postavy

Otázka: Do čoho boli ukladané múmie z Neskorého obdobia ?
Odpoveď: do maľovaných obalov
Staroveký Egypt

Súčasťou typického armádneho vybavenia boli luky so šípmi, kopije a štíty so zaokrúhlenými vrchmi, spevnené zvieracou kožou napnutou na drevenom ráme. Začiatkom Novej ríše za začal používať vojnový voz, ktorý priviezli Hyksósi. Zbrane a pancier sa viac zdokonalil po zavedení bronzových prvkov. Štíty boli celé z dreva spevnené v strede bronzovou puklicou, kopije mali bronzový hrot. Staroegyptské vojsko prevzalo ázijskú sečnú zbraň chopeš. Predpokladá sa na základe väčšiny vyobrazení, že faraón viedol vojsko do boja a stál na jeho čele. Je to pravdepodobné napr. v prípade faraóna Sekenenreho Taa a jeho synov, ktorí aktívne bojovali v stretoch s ázijskými Hyksósmi. Jestvujú však aj opačné názory. Vojakov odvádzali z bežnej populácie, no už počas Novej ríše a hlavne v neskôr vojsko tvorili žoldnieri z Núbie a Líbye.

Otázka: Čo bolo súčasťou armádneho vybavenia ?
Odpoveď: luky so šípmi, kopije a štíty so zaokrúhlenými vrchmi, spevnené zvieracou kožou napnutou na drevenom ráme

Otázka: Kedy sa začal používať vojnový povoz ?
Odpoveď: Začiatkom Novej ríše

Otázka: Kto priviezol vojnový povoz ?
Odpoveď: Hyksósi

Otázka: Kedy sa zdokonalili zbrane a pancier ?
Odpoveď: po zavedení bronzových prvkov

Otázka: Čo prevzalo Staroegyptské vojsko ?
Odpoveď: ázijskú sečnú zbraň chopeš
Staroveký Egypt

Ešte pred obdobím Starej ríše Egypťania vynašli sklovitý materiál, ktorý je dnes známy ako egyptská fajansa a zaobchádzali s ňou ako s polodrahokamom. Fajansa je „keramický materiál z rozdrveného kremeňa a piesku so sodno-vápenato-silikátovou glazúrou.“ Farbila sa zvyčajne meďou. Egypťania ju používali na výrobu korálikov, dlaždíc, figúrok a ďalších malých predmetov. Známe sú viaceré výrobné postupy, pri typickom sa rozmiešal práškový materiál do pasty, ktorou sa obalilo hlinené jadro a to sa vypálilo. S technikou výroby fajansy je späté farbivo nazývané egyptská modrá. Vznikala roztavením alebo spečením siliky, medi, vápna a alkaloidu, ako napr. nátronu. Výrobok sa mohol pomlieť a použiť opäť ako pigment.

Otázka: Kedy Egypťania vynašli sklovitý materiál ?
Odpoveď: pred obdobím Starej ríše

Otázka: Ako sa nazýval sklovitý materiál , ktorý Egypťania vynašli ?
Odpoveď: fajansa

Otázka: Ako Egypťania zaobchádzali s fajansou ?
Odpoveď: ako s polodrahokamom

Otázka: Čo je fajansa ?
Odpoveď: keramický materiál z rozdrveného kremeňa a piesku so sodno-vápenato-silikátovou glazúrou

Otázka: Čím sa fajansa farbila ?
Odpoveď: zvyčajne meďou
Staroveký Egypt

Staroegyptskí lekári boli na Blízkom východe povestní svojimi schopnosťami a niektorí, ako napr. Imhotep, ostávali známymi dlho po smrti. Hérodotos poznamenáva, že medzi egyptskými lekármi bola vysoká miera špecializácie – jeden sa staral len o hlavu, iný o žalúdok, ďalší o oči alebo bol zubár. Egypťan obyčajne zašiel do Domu života (peranch) a tam mu bola poskytnutá zdravotná starostlivosť. Známe sú takéto zariadenia v meste Perbastet (Bubastis, D18) počas Novej ríše, alebo v Abdžu (Abydos, H08) a Saji (Sais, D05) počas Neskorého obdobia. Lekárske zvitky ukazujú empirické poznanie anatómie, zranení a praktického liečenia.

Otázka: Čím boli povestní staroegyptský lekári ?
Odpoveď: svojimi schopnosťami a niektorí, ako napr. Imhotep, ostávali známymi dlho po smrti

Otázka: Čo poznamenáva Hérodotos ?
Odpoveď: že medzi egyptskými lekármi bola vysoká miera špecializácie – jeden sa staral len o hlavu, iný o žalúdok, ďalší o oči alebo bol zubár

Otázka: Kam Egypťan zvyčajne zašiel , aby mu bola poskytnutá zdravotná starostlivosť ?
Odpoveď: do Domu života

Otázka: Kde boli známe Domy života ?
Odpoveď: v meste Perbastet (Bubastis, D18) počas Novej ríše, alebo v Abdžu (Abydos, H08) a Saji (Sais, D05) počas Neskorého obdobia

Otázka: Čo ukazujú lekárske zvitky ?
Odpoveď: empirické poznanie anatómie, zranení a praktického liečenia
Staroveký Egypt

Egypťania vedeli stavať lode už na začiatku svojich písaných dejín, t. j. približne od roku 3000 pred Kr. Jednými z najstarších známych lodí vôbec sú tie, ktoré sa našli v lokalite mesta Abdžu (Abydos, H08) Tvorili skupinu 14 lodí postavených zo spájaných drevených fošní tkanými remeňmi, medzi ktorými bola vložená na utesnenie trstina alebo tráva. Lode boli pochované spolu v blízkosti hrobky faraóna Chasechemueja z konca 2. dynastie a predpokladá sa, že až na jednu patrili práve jemu. Ostatná je staršia a podľa keramiky, ktorá s ňou súvisí, je z obdobia okolo roku 3000 pred Kr. Pravdepodobne patrila faraónovi Ahovi zo začiatku 1. dynastie.

Otázka: Kedy vedeli Egypťania stavať lode ?
Odpoveď: už na začiatku svojich písaných dejín, t. j. približne od roku 3000 pred Kr.

Otázka: Aké sú jedny z najstarších známych lodí ?
Odpoveď: tie, ktoré sa našli v lokalite mesta Abdžu (Abydos, H08)

Otázka: Akú skupinu tvorili lode v lokalite mesta Abdžu ?
Odpoveď: Tvorili skupinu 14 lodí postavených zo spájaných drevených fošní tkanými remeňmi, medzi ktorými bola vložená na utesnenie trstina alebo tráva.

Otázka: Kde boli lode pochované ?
Odpoveď: spolu v blízkosti hrobky faraóna Chasechemueja z konca 2. dynastie

Otázka: Koľko zo 14 lodí patrilo Chasechemueajovi ?
Odpoveď: až na jednu patrili práve jemu
Staroveký Egypt

Číselná sústava bola desiatková, vyjadrená hieroglyfickými znakmi pre každý číselný rád od jednotky po milión. Každý zo znakov mohol byť zaznamenaný toľkokrát, koľko bolo treba, aby počet dosiahol požadovanú hodnotu. Napr. pre hodnotu 80 sa opakoval osemkrát znak pre 10, pre 800 osemkrát znak pre 100. Staroegyptský matematický systém nevedel narábať s väčšinou zlomkov, ktorých čitateľ bol väčší ako 1, zložitejšie zlomky sa preto písali ako súčet jednoduchších. Napr. ²⁄₅ počítali ako ¹⁄₃ + ¹⁄₁₅. Jestvovali tabuľky s hodnotami zlomkov, ktoré urýchľovali výpočty. Pre najbežnejšie zlomky boli vyhradené špeciálne hieroglyfické znaky.

Otázka: Ako bol zobrazené najbežnejšie zlomky ?
Odpoveď: boli vyhradené špeciálne hieroglyfické znaky

Otázka: Aký problém mali so zlomkami ?
Odpoveď: systém nevedel narábať s väčšinou zlomkov, ktorých čitateľ bol väčší ako 1

Otázka: Čo mali na urýchlenie výpočtov ?
Odpoveď: tabuľky s hodnotami zlomkov

Otázka: Akú mali číselnú sústavu ?
Odpoveď: desiatková, vyjadrená hieroglyfickými znakmi pre každý číselný rád od jednotky po milión
Staroveký Egypt

 
Egypťania vnímali okolité prírodné deje ako prejavy jedného celku, preto sa podľa oblohy a nebeských telies  snažili zosúladiť náboženské a štátne aktivity. Uvedomovali si rozdiel v rýchlosti pohybov objektov a ich periodicitu. Porovnávali astronomické javy, napr. cyklus Mesiaca alebo východy najjasnejších hviezd, s každoročnými nílskymi záplavami. Rozoznávali lineárny čas džet a cyklický neheh. Množstvo sviatkov bolo založených na opakujúcich sa astronomických dejoch, ktoré prebiehali napr. každý rok. Podobne každodenné chrámové rituály boli vyvolané určitou denne sa opakujúcou astronomickou udalosťou. Niektoré astronomické objekty boli vďaka svojej dôležitosti v bežnom a sviatočnom živote zbožštené, napr. Slnko ako boh Re alebo hviezda Sírius ako bohyňa Sopdet. Takto personifikované sa dostali do legiend a náboženských a mytologických príbehov.

Otázka: Ako Egypťania vnímali okolité prírodné deje ?
Odpoveď: ako prejavy jedného celku

Otázka: Na čom boli založené sviatky ?
Odpoveď: na opakujúcich sa astronomických dejoch, ktoré prebiehali napr. každý rok

Otázka: Čo sa snažili zosúladiť podľa oblohy a nebeských telies ?
Odpoveď: náboženské a štátne aktivity

Otázka: Čo si uvedomovali ?
Odpoveď: rozdiel v rýchlosti pohybov objektov a ich periodicitu

Otázka: Aké astronomické javy porovnávali ?
Odpoveď: cyklus Mesiaca alebo východy najjasnejších hviezd, s každoročnými nílskymi záplavami