lukasjanek/skquad huggingface dataset:
Dejiny výstavby diaľnic a rýchlostných ciest na Slovensku

5. novembra 1938 bolo rozhodnuté o vypracovaní generálneho a detailného projektu diaľnice na úseku Praha – Jihlava – Brno – Zlín – slovenská hranica. O dva týždne neskôr podpisujú zástupcovia vlád Nemeckej ríše a Česko-Slovenska dohodu o stavbe nemeckej ríšskej diaľnice A88 z mesta Breslau cez české územie až do Viedne. S hlavnou magistrálou sa mala križovať pri Brne. 1. decembra 1938 začalo Nemecko stavať takzvanú sudetskú diaľnicu A70 na trase Streitau (Bavorsko) – Cheb – Karlovy Vary – Lovosice – Česká Lípa – Liberec – Görlitz (Sasko). 23. decembra bolo Veliteľstvo stavby diaľkových ciest (VSDS) premenované na Generálne riaditeľstvo stavby diaľnic (GŘSD) a súčasne sa do legislatívy oficiálne dostalo slovo diaľnica. Jeho autorom je škpt. Ing. Karel Chmel, ktorý ho odvodil od slova dálka a pripojil k nemu príponu -ice (z českých slov železnice, resp. silnice).

Otázka: Kde sa mala križovať nemecká ríšska diaľnica A88 s Rýnom ?

Otázka: O vypravovaní akého projektu železnice v Česko - Slovensku bolo rozhodnuté 5 . novembra 1938 ?

Otázka: Dohoda o akej cestnej komunikácii bola podpísaná medzi zástupcami Nemeckej ríše a Francúzska v novembri 1938 ?

Otázka: Na akej trase začalo Nemecko   diaľnicu A17 ?

Otázka:   Kedy začalo Nemecko stavať diaľnicu A1 ?
Dejiny výstavby diaľnic a rýchlostných ciest na Slovensku

V januári 1972 za začal stavať aj ťah D61 na úseku Bratislava – Senec, ktorý je dnes súčasťou D1. Odovzdaný bol 12. decembra 1975. Ale prvý odovzdaný úsek diaľnice na Slovensku bol úsek D2 Bratislava – Malacky, ktorý sprejazdnili 7. novembra 1973 po vyše štyroch rokoch výstavby. V tom čase na Liptove finišovala výstavba vodnej nádrže Liptovská Mara. Súčasne s ňou sa stavali aj dva úseky diaľnice D1, ktoré boli pôvodne plánované ako preložka cesty I/18. V čase projektovania vodného diela však ešte neexistovali oficiálne plány na výstavbu diaľnic. I/18 bola vyriešená trasovaním cez obec Ľubeľa.

Otázka: Kedy bol sprejazdnený posledný úsek diaľnice na Slovensku ?

Otázka: Kedy sa prestal stavať ťah D61 na úseku Bratislava - Senec ?

Otázka: Čo existovalo v čase projektovania vodného diela Liptovská Mara ?
Dejiny výstavby diaľnic a rýchlostných ciest na Slovensku

Baťa ďalej uviedol, že pri modernom organizovaní môže byť táto magistrála postavená do troch rokov, teda do roku 1941. Nezabúdal ani na potreby štátu a pripustil zmeny trasovania v prospech obrany štátu. Na stavbe tejto magistrály plánoval zamestnať nezamestnaných, najmä z pohraničných území a navrhol pri staveniskách zriadiť pracovné tábory s ubytovaním. Novú cestu navrhoval v širších európskych súvislostiach a navrhoval ju ako súčasť európskej magistrály z Le Havru až ku Čiernemu moru. Dokonca pripravil projekt pokračovania česko-slovenskej magistrály cez rumunské územie v dĺžke asi 500 km. Plány mal rozpracované do takej miery, že dokonca vyčíslil počet mostov, ktoré by bolo potrebné vystavať a dokonca aj cenu takejto čiernomorskej magistrály, ktorá sa mala pohybovať okolo miliardy korún. Na ďalších stranách svojej publikácie dokonca zavádza nový pojem autostráda a upozorňuje, že ak sa v nevybuduje autostráda naprieč Česko-Slovenskom, strhnú na seba dopravný prúd ostatné krajiny.

Otázka: Aký pojem pre vysokokapacitnú cestu zaviedol Tomáš Garrigue Masaryk ?

Otázka: Koho plánoval Ján Antonín Baťa zamestnať na výstavbe fabriky vo Svite ?

Otázka: Koľko mala podľa Baťu stáť výstavba magistrály Praha - Košice ?
Dejiny výstavby diaľnic a rýchlostných ciest na Slovensku

Úpadok automobilizmu koncom 40. rokov, ako aj znárodňovanie podnikov i sústredenie stavebných kapacít na masívnu industrializáciu krajiny spôsobili zastavenie výstavby diaľnic, ktorá sa rozbehla za vojny. Cestná sieť však bola rekonštruovaná a na mnohých miestach sa budovali bezprašné vozovky. Mnohé cesty II., či III. triedy boli rozširované a prekategorizované o triedu vyššie. Prakticky do každej obce sa dalo dostať po spevnenej vozovke. Postupný nárast počtu vozidiel spôsobil najmä v Čechách preťaženie tamojšej cestnej siete. Opätovne sa začalo uvažovať o výstavbe diaľnic v Česko-Slovensku.

Otázka: Čo spôsobilo rozbehnutie výstavby diaľníc v Česko - Slovensku koncom 40 . rokov ?

Otázka: Čo sa dialo s mnohými cestami II . a III . triedy koncom 90 . rokov v Česko - Slovensku ?
Dejiny výstavby diaľnic a rýchlostných ciest na Slovensku

5. novembra 1938 bolo rozhodnuté o vypracovaní generálneho a detailného projektu diaľnice na úseku Praha – Jihlava – Brno – Zlín – slovenská hranica. O dva týždne neskôr podpisujú zástupcovia vlád Nemeckej ríše a Česko-Slovenska dohodu o stavbe nemeckej ríšskej diaľnice A88 z mesta Breslau cez české územie až do Viedne. S hlavnou magistrálou sa mala križovať pri Brne. 1. decembra 1938 začalo Nemecko stavať takzvanú sudetskú diaľnicu A70 na trase Streitau (Bavorsko) – Cheb – Karlovy Vary – Lovosice – Česká Lípa – Liberec – Görlitz (Sasko). 23. decembra bolo Veliteľstvo stavby diaľkových ciest (VSDS) premenované na Generálne riaditeľstvo stavby diaľnic (GŘSD) a súčasne sa do legislatívy oficiálne dostalo slovo diaľnica. Jeho autorom je škpt. Ing. Karel Chmel, ktorý ho odvodil od slova dálka a pripojil k nemu príponu -ice (z českých slov železnice, resp. silnice).

Otázka: Kde sa mala križovať nemecká ríšska diaľnica A88 s česko - slovenskou magistrálou ?
Odpoveď: pri Brne

Otázka: O vypravovaní akého projektu diaľnice v Česko - Slovensku bolo rozhodnuté 5 . novembra 1938 ?
Odpoveď: Praha – Jihlava – Brno – Zlín – slovenská hranica

Otázka: Dohoda o akej cestnej komunikácii bola podpísaná medzi zástupcami Nemeckej ríše a Česko - Slovenska v novembri 1938 ?
Odpoveď: nemeckej ríšskej diaľnice A88 z mesta Breslau cez české územie až do Viedne

Otázka: Na akej trase začalo Nemecko stavať 1 . decembra 1938 sudetskú diaľnicu A70 ?
Odpoveď: na trase Streitau (Bavorsko) – Cheb – Karlovy Vary – Lovosice – Česká Lípa – Liberec – Görlitz (Sasko)

Otázka: Kto je autorom slova diaľnica ?
Odpoveď: škpt. Ing. Karel Chmel
Dejiny výstavby diaľnic a rýchlostných ciest na Slovensku

Takisto boli zadefinované podrobné technické parametre a navrhnuté nové slovo diaľnica, ktoré malo nahradiť dovtedy používané slová autostráda, autodráha, či slovného spojenia diaľková cesta. Na novej diaľnici mala byť povolená maximálna rýchlosť 120 kilometrov za hodinu, vozovka mala byť samozrejme smerovo rozdelená a všetky križovatky mali byť mimoúrovňové. Takisto bol vymenený smer jazdy, keďže sa zavedenie pravostrannej premávky pripravovalo na rok 1939. Najväčší pozdĺžny sklon vozovky na nížinatom teréne bol stanovený na 6 percent, v horskom teréne na osem. Najmenší polomer oblúkov zákrut bol na nížine 600 metrov, v horách 400 metrov, čím došlo k rapídnemu sprísneniu kritérií, ktoré si dal vypracovať Jan Antonín Baťa. Klopenia zákrut mohli byť v závislosti od terénu rôzne, maximálne však 8 percent. Šírka priečneho rezu cesty v jej korune bola stanovená na 21 metrov. Pre porovnanie, v súčasnosti je to od 24,5 do 26,5 metra (pre 4-pruh). Vozovky mali byť z dvoch tretín betónové a z jednej tretiny vydláždené.

Otázka: Aké malo byť maximálne klopenie zákrut na diaľnici plánovanej koncom 30 . rokov 20 . storočia v Česko - Slovensku ?
Odpoveď: 8 percent

Otázka: Aká mala byť maximálna povolená rýchlosť na diaľnici plánovanej koncom 30 . rokov 20 . storočia v Česko - Slovensku ?
Odpoveď: 120 kilometrov za hodinu

Otázka: Aký mal byť najväčší pozdĺžny sklon vozovky v nížinatom teréne diaľnice plánovanej koncom 30 . rokov 20 . storočia v Česko - Slovensku ?
Odpoveď: 6 percent

Otázka: Aký bol najmenší polomer oblúkov zákrut na nížine a v horách na diaľnici plánovanej koncom 30 . rokov 20 . storočia v Česko - Slovensku ?
Odpoveď: na nížine 600 metrov, v horách 400 metrov

Otázka: Aké pomenovanie bol zavedené namiesto   slov autostráda , autodráha a diaľková cesta ?
Odpoveď: diaľnica
Dejiny výstavby diaľnic a rýchlostných ciest na Slovensku

Nová autostráda bola navrhnutá ako smerovo rozdelená komunikácia s jazdnými smermi širokými 6 metrov. Tie mal rozdeľovať dvojmetrový trávnatý pás a po oboch stranách vozovky mali byť metrové krajnice. Najmenší polomer zákrut bol 300 metrov a najvyššie dovolené stúpanie 7 percent. Všetky križovatky boli naplánované ako mimoúrovňové, ale technicky sa nezhodovali s dnešnými. Chýbali na nich pripájacie pruhy a vetvy križovatiek mali menšie polomery zatáčania. Povrch cesty mal byť betónový, na niektorých miestach aj asfaltový, či tvorený drobnými kockami. Pri budovaní sa malo dohliadať na to, aby bol dovážaný materiál z čo najväčšej blízkosti staveniska. Takisto boli navrhnuté prevádzkové objekty ako strediská správy a údržby, či objekty Auto-služby, teda čerpacie stanice a autoopravovne. Baťa vo svojich plánoch počítal s maximálnou povolenou rýchlosťou najmenej 80 kilometrov za hodinu.

Otázka: Čo malo rozdeľovať jazdné smery autostrády Cheb - Veľký Bočkov ?
Odpoveď: dvojmetrový trávnatý pás

Otázka: Aký mal byť najmenší polomer zákrut autostrády Cheb - Veľký Bočkov ?
Odpoveď: 300 metrov

Otázka: Aký široký mal byť jeden jazdný smer autostrády Cheb - Veľký Bočkov ?
Odpoveď: 6 metrov
Dejiny výstavby diaľnic a rýchlostných ciest na Slovensku

Baťa ďalej uviedol, že pri modernom organizovaní môže byť táto magistrála postavená do troch rokov, teda do roku 1941. Nezabúdal ani na potreby štátu a pripustil zmeny trasovania v prospech obrany štátu. Na stavbe tejto magistrály plánoval zamestnať nezamestnaných, najmä z pohraničných území a navrhol pri staveniskách zriadiť pracovné tábory s ubytovaním. Novú cestu navrhoval v širších európskych súvislostiach a navrhoval ju ako súčasť európskej magistrály z Le Havru až ku Čiernemu moru. Dokonca pripravil projekt pokračovania česko-slovenskej magistrály cez rumunské územie v dĺžke asi 500 km. Plány mal rozpracované do takej miery, že dokonca vyčíslil počet mostov, ktoré by bolo potrebné vystavať a dokonca aj cenu takejto čiernomorskej magistrály, ktorá sa mala pohybovať okolo miliardy korún. Na ďalších stranách svojej publikácie dokonca zavádza nový pojem autostráda a upozorňuje, že ak sa v nevybuduje autostráda naprieč Česko-Slovenskom, strhnú na seba dopravný prúd ostatné krajiny.

Otázka: Šúčasť ktorej magistrály mala byť magistrála Cheb - Veľký Bočkov ?
Odpoveď: súčasť európskej magistrály z Le Havru až ku Čiernemu moru

Otázka: Ako dlho mala podľa Baťu trvať výstavba magistrály Cheb - Veľký Bočkov ?
Odpoveď: do troch rokov, teda do roku 1941

Otázka: Aký pojem pre vysokokapacitnú cestu zaviedol Ján Antonín Baťa ?
Odpoveď: autostráda

Otázka: Koho plánoval Ján Antonín Baťa zamestnať na výstavbe magistrály Cheb - Veľký Bočkov ?
Odpoveď: nezamestnaných, najmä z pohraničných území

Otázka: Koľko mala podľa Baťu stáť výstavba čiernomorskej magistrály ?
Odpoveď: okolo miliardy korún
Dejiny výstavby diaľnic a rýchlostných ciest na Slovensku

Nová cestná magistrála s dĺžkou 980 kilometrov mala začínať v Chebe a pokračovať na juhovýchod okolo Mariánskych Lázní, ďalej severným obchvatom okolo Plzne, odtiaľ na východ okolo Příbrami, Německého Brodu až ku Brnu. Tu sa mala magistrála stočiť mierne na sever a okolo Zlína prejsť na slovenské územie. Tu mala pokračovať Kysucami, okolo Žiliny, Turčianskeho Svätého Martina, Ružomberka až ku Popradu. Odtiaľ mala cesta pokračovať ďalej na východ okolo Spišskej Novej Vsi a cestu medzi Košicami a Prešovom mala pretínať zhruba v jej strede, teda niekde pri obci Ličartovce. Magistrála mala ďalej smerovať cez Slanské vrchy, okolo Herlian až ku Michalovciam a odtiaľ na podkarpatoruské územie. Na Podkarpatskej Rusi mala spájať hlavné mesto Užhorod s Mukačevom, Chustom a Veľkým Bočkovom, kde mala končiť.

Otázka: Aká dlhá mala byť cestná magistrála Cheb - Veľký Bočkov ?
Odpoveď: 980 kilometrov
Dejiny výstavby diaľnic a rýchlostných ciest na Slovensku


V roku 1937 vydal zlínsky veľkopriemyselník Jan Antonín Baťa knihu Budujme štát pre 40 000 000 ľudí, v ktorej navrhoval rozsiahle hospodárske reformy s cieľom vytvoriť v krajine životné podmienky pre 40 miliónov obyvateľov. Okrem iného navrhol aj Cestnú magistrálu, ktorá mala začínať v Chebe a končiť vo Veľkom Bočkove na Podkarpatskej Rusi. Vybudovaním tejto cesty sa mala skrátiť takmer tisíckilometrová cesta z Chebu do Jasiny časovo z 25 na 10 hodín. Baťa dokonca uviedol, že s týmito plánmi sa stotožňoval i ministerský predseda Milan Hodža.

Otázka: O koľko sa mala skrátiť cesta z Cheba do Jasiny podľa návrhu cestnej magistrály Jana Antonína Baťu ?
Odpoveď: z 25 na 10 hodín

Otázka: Akú knihu vydal Jan Antonín Baťa v roku 1937 ?
Odpoveď: Budujme štát pre 40 000 000 ľudí

Otázka: Čo navrhoval Jan Antonín Baťa v knihe Budujeme štát pre 40 000 000 ľudí ?
Odpoveď: rozsiahle hospodárske reformy s cieľom vytvoriť v krajine životné podmienky pre 40 miliónov obyvateľov

Otázka: Kde sa mala začínať cestná magistrála , ktorú navrhol Ján Antonín Baťa ?
Odpoveď: v Chebe

Otázka: Kde sa mala končiť cestná magistrála , ktorú navrhol Ján Antonín Baťa ?
Odpoveď: vo Veľkom Bočkove na Podkarpatskej Rusi
Dejiny výstavby diaľnic a rýchlostných ciest na Slovensku

Druhý návrh vypracovali brnianski inžinieri. Od Národnej cesty Plzeň – Košice sa už na prvý pohľad odlišoval tým, že odborníci z Brna navrhli dve vetvy komunikácie, ktoré začínali v Chebe. Severná vetva mala pokračovať cez Karlove Vary, Prahu, Hradec Králové, Olomouc, Zlín, Žilinu, Levoču a Košice. Južná vetva mala z Chebu viesť ku Plzni a odtiaľ cez Písek, Brno, Hodonín, Trnavu, Nitru, Banskú Bystricu a Spišskú Novú Ves až ku Košiciam, kde sa mala napojiť na severnú vetvu. S Košicami sa teda počítalo ako s dôležitou križovatkou, respektíve styčným bodom dvoch plánovaných magistrál. Ďalej na východ mala pokračovať už len jedna cesta a to na trase Košice – Michalovce – Užhorod – Mukačevo – Chust. Celková dĺžka oboch vetiev mala byť približne 2000 km. Tento návrh, aj vzhľadom na to, že išlo vlastne o dve cesty, pokrýval oveľa viac územia, než návrh ČSRÚ, vrátane Podunajskej nížiny a Bratislavy a bol finančne viac náročný.

Otázka: Na akej trase mala z Košíc pokračovať vysokokapacitná cesta naprieč Čeko - Slovenskom podľa brnianskeho projektu ?
Odpoveď: Košice – Michalovce – Užhorod – Mukačevo – Chust
Dejiny výstavby diaľnic a rýchlostných ciest na Slovensku

V roku 1938 sa medzitým krajina pripravuje na zavedenie pravostrannej premávky, ku ktorému sa zaviazala podpisom Parížskej dohody v roku 1926. Prichádza všeobecné politické napätie v dôsledku Hitlerovej invázie do Rakúska. V septembri 1938 prišlo v dôsledku Mníchovskej dohody o české a moravské pohraničie. Územné straty sa prejavili aj na trase cestnej magistrály. Česko-Slovensko prišlo okrem iného aj o mesto Cheb, takže začiatok cesty sa posúva k Terezínu. Okolo Prahy vznikol plán obchvatu mesta, takzvaný prstenec a pri Jihlave bola navrhnutá križovatka so spojkou na nemeckú hranicu. Táto spojka sa potom mala napájať na ríšsku diaľnicu smerom na Viedeň. Časť česko-slovenskej diaľnice mala byť využitá ako hlavná trasa z Berlína do Viedne.

Otázka: Čím sa zaviazalo Česko - Slovensko k   zavedeniu pravostrannej premávky ?
Odpoveď: podpisom Parížskej dohody v roku 1926

Otázka: Plán akej cesty okolo Prahy vznikol v roku 1938 ?
Odpoveď: plán obchvatu mesta, takzvaný prstenec

Otázka: Pri akom meste bola navrhnutá spojka magistrály na nemeckú hranicu ?
Odpoveď: pri Jihlave

Otázka: Kam sa posunul začiatok cestnej magistrály v Česko - Slovensku ?
Odpoveď: k Terezínu

Otázka: V ktorom roku sa pripravovalo zavedenie pravosmernej premávky v Česko - Slovensku ?
Odpoveď: V roku 1938
Dejiny výstavby diaľnic a rýchlostných ciest na Slovensku

Nová autostráda bola navrhnutá ako smerovo rozdelená komunikácia s jazdnými smermi širokými 6 metrov. Tie mal rozdeľovať dvojmetrový trávnatý pás a po oboch stranách vozovky mali byť metrové krajnice. Najmenší polomer zákrut bol 300 metrov a najvyššie dovolené stúpanie 7 percent. Všetky križovatky boli naplánované ako mimoúrovňové, ale technicky sa nezhodovali s dnešnými. Chýbali na nich pripájacie pruhy a vetvy križovatiek mali menšie polomery zatáčania. Povrch cesty mal byť betónový, na niektorých miestach aj asfaltový, či tvorený drobnými kockami. Pri budovaní sa malo dohliadať na to, aby bol dovážaný materiál z čo najväčšej blízkosti staveniska. Takisto boli navrhnuté prevádzkové objekty ako strediská správy a údržby, či objekty Auto-služby, teda čerpacie stanice a autoopravovne. Baťa vo svojich plánoch počítal s maximálnou povolenou rýchlosťou najmenej 80 kilometrov za hodinu.

Otázka: Ako boli naplánované križovatky autostrády Cheb - Veľký Bočkov ?
Odpoveď: ako mimoúrovňové

Otázka: Aký povrch cesty mala mať autostráda Cheb - Veľký Bočkov ?
Odpoveď: betónový, na niektorých miestach aj asfaltový, či tvorený drobnými kockami
Dejiny výstavby diaľnic a rýchlostných ciest na Slovensku

Česko-slovenská vláda nereagovala ani na jeden z týchto návrhov a považovala ich za zbytočné. Naďalej sú snahy sústrediť sa na zlepšovanie už existujúcej cestnej siete. Jej rozvoj však v menej rozvinutých častiach krajiny zaostával. Kým v roku 1937 pripadalo na 1 km2 plošnej výmery v Čechách 71.12 km ciest, na Moravsko-sliezsku 59.54 km, ale na Slovensku len 29.47 km a na Podkarpatskej Rusi dokonca len 18.70 km. Hlavne na Podkarpatskej Rusi bola situácia obzvlášť kritická, pretože všetky tamojšie cesty mali severojužný charakter a obce, ktoré ležali od seba len zopár kilometrov, bolo možné dosiahnuť len obrovskými obchádzkami. V tom čase bola na Podkarpatskej Rusi vo výstavbe Podkarpatoruská magistrála, ktorá mala spájať Užok s Jasinou a bola vedená v západo-východnom smere, teda kolmo na jestvujúce komunikácie.

Otázka: Koľko kilometrov ciest pripadalo na 1km2 výmery Slovenska v roku 1937 ?
Odpoveď: len 29.47 km

Otázka: Koľko kilometrov ciest pripadalo na 1km2 výmery Moravsko - Sliezska v roku 1937 ?
Odpoveď: 59.54 km

Otázka: Ktoré mestá mala spájať Podkarpatskoruská magistrála ?
Odpoveď: Užok s Jasinou

Otázka: Aká cesta bola na Podkarpatskej Rusi vo výstavbe v 30 . rokoch 20 . storočia ?
Odpoveď: Podkarpatoruská magistrála

Otázka: Koľko kilometrov ciest pripadalo na 1km2 plošnej výmery Česka v roku 1937 ?
Odpoveď: 71.12 km ciest
Dejiny výstavby diaľnic a rýchlostných ciest na Slovensku

Druhý návrh vypracovali brnianski inžinieri. Od Národnej cesty Plzeň – Košice sa už na prvý pohľad odlišoval tým, že odborníci z Brna navrhli dve vetvy komunikácie, ktoré začínali v Chebe. Severná vetva mala pokračovať cez Karlove Vary, Prahu, Hradec Králové, Olomouc, Zlín, Žilinu, Levoču a Košice. Južná vetva mala z Chebu viesť ku Plzni a odtiaľ cez Písek, Brno, Hodonín, Trnavu, Nitru, Banskú Bystricu a Spišskú Novú Ves až ku Košiciam, kde sa mala napojiť na severnú vetvu. S Košicami sa teda počítalo ako s dôležitou križovatkou, respektíve styčným bodom dvoch plánovaných magistrál. Ďalej na východ mala pokračovať už len jedna cesta a to na trase Košice – Michalovce – Užhorod – Mukačevo – Chust. Celková dĺžka oboch vetiev mala byť približne 2000 km. Tento návrh, aj vzhľadom na to, že išlo vlastne o dve cesty, pokrýval oveľa viac územia, než návrh ČSRÚ, vrátane Podunajskej nížiny a Bratislavy a bol finančne viac náročný.

Otázka: Kde mala začínať veľkokapacitná cesta naprieč Česko - Slovenskom podľa brnianskeho návrhu ?
Odpoveď: v Chebe

Otázka: Kadiaľ mala viesť druhá vetva vysokokapacitnej cesty naprieč Česko - Slovenskom podľa brnianskeho návrhu ?
Odpoveď: z Chebu viesť ku Plzni a odtiaľ cez Písek, Brno, Hodonín, Trnavu, Nitru, Banskú Bystricu a Spišskú Novú Ves až ku Košiciam,

Otázka: Kto vypracoval v roku 1935 druhý návrh na vysokokapacitnú cestu naprieč Česko - Slovenskom ?
Odpoveď: brnianski inžinieri

Otázka: Kadiaľ mala ísť severná vetva vysokokapacitnej cesty naprieč Česko - Slovenskom podľa brnianského návrhu ?
Odpoveď: cez Karlove Vary, Prahu, Hradec Králové, Olomouc, Zlín, Žilinu, Levoču a Košice
Dejiny výstavby diaľnic a rýchlostných ciest na Slovensku

Úpadok automobilizmu koncom 40. rokov, ako aj znárodňovanie podnikov i sústredenie stavebných kapacít na masívnu industrializáciu krajiny spôsobili zastavenie výstavby diaľnic, ktorá sa rozbehla za vojny. Cestná sieť však bola rekonštruovaná a na mnohých miestach sa budovali bezprašné vozovky. Mnohé cesty II., či III. triedy boli rozširované a prekategorizované o triedu vyššie. Prakticky do každej obce sa dalo dostať po spevnenej vozovke. Postupný nárast počtu vozidiel spôsobil najmä v Čechách preťaženie tamojšej cestnej siete. Opätovne sa začalo uvažovať o výstavbe diaľnic v Česko-Slovensku.

Otázka: Kedy nastal úpadok automobilizmu ?
Odpoveď: koncom 40. rokov

Otázka: Čo spôsobilo zastavenie výstavby diaľnic v Česko - Slovensku koncom 40 . rokov ?
Odpoveď: znárodňovanie podnikov i sústredenie stavebných kapacít na masívnu industrializáciu krajiny

Otázka: Čo sa dialo s mnohými cestami II . a III . triedy koncom 40 . rokov v Česko - Slovensku ?
Odpoveď: boli rozširované a prekategorizované o triedu vyššie

Otázka: Ako sa dalo dostať do každej obce v Česko - Slovensku koncom 40 . rokov ?
Odpoveď: po spevnenej vozovke

Otázka: Čo spôsobil postupný nárast počtu vozidiel v Česko - Slovensku ?
Odpoveď: preťaženie tamojšej cestnej siete
Dejiny výstavby diaľnic a rýchlostných ciest na Slovensku



Výstavba vysokokapacitnej cesty naprieč krajinou sa vzhľadom na nárast dopravy stávala čoraz aktuálnejšia. V roku 1935 prichádzajú nezávisle od seba dva návrhy na výstavbu takejto komunikácie. Prvý návrh vypracovala Dopravná komisia Československého regionalistického ústredia (ČSRÚ) pod vedením profesora Stanislava Bechyně. Projekt niesol názov Národní silnice Plzeň – Košice a predpokladal vedenie komunikácie po osi Plzeň – Příbram – Humpolec – Kroměříž – Zlín – Banská Bystrica – Podbrezová – Dobšiná – Košice v celkovej dĺžke približne 700 kilometrov.

Otázka: V ktorom roku vypracovala Dopravná komisia Československého regionalistckého ústredia návrh na vysokokapacitnú cestu naprieč krajinou ?
Odpoveď: 1935

Otázka: Pod vedením koho vypracovala dopravná komisia Československého regionalistického ústredia ( ČSRÚ ) návrh na prvú veľkokapacitnú cestu naprieč krajinou ?
Odpoveď: pod vedením profesora Stanislava Bechyně

Otázka: Ako sa volal projekt dopravnej komisie Československého regionalistického ústredia ( ČSRÚ ) na prvú veľkokapacitnú cestu naprieč krajinou ?
Odpoveď: Národní silnice Plzeň – Košice

Otázka: Kaďial mal viesť projekt vysokokapacitnej cesty Národní silnice Plzeň – Košice ?
Odpoveď: po osi Plzeň – Příbram – Humpolec – Kroměříž – Zlín – Banská Bystrica – Podbrezová – Dobšiná – Košice

Otázka: Koľko kilometrov mala mať vysokokapacitná cesta Národní silnice Plzeň – Košice ?
Odpoveď: 700 kilometrov
Dejiny výstavby diaľnic a rýchlostných ciest na Slovensku

Rozvoj automobilizmu v Česko-Slovensku aj napriek hospodárskej kríze v 20. rokoch a veľkej hospodárskej kríze na začiatku 30. rokov narastal, aj keď najmä v českých krajinách. Kým v roku 1922 bolo v Česko-Slovensku len niečo okolo 10 tisíc motorových vozidiel, v roku 1930 ich bolo desaťkrát viac. Na Slovensku však bola táto štatistika omnoho horšia – v roku 1922 sa motorových vozidiel rátali v desiatkach, no pozvoľným nárastom sa ich počet dostal v roku 1930 na hodnotu 9071. Situácia na Podkarpatskej Rusi bola ešte horšia. Na základe štatistiky z februára 1930 sa v tejto časti Česko-Slovenska nachádzalo 758 motorových vozidiel, z toho bolo 381 osobných automobilov.

Otázka: V akom množstve sa rátali počty motorových vozidiel na Slovensku v roku 1922 ?
Odpoveď: v desiatkach

Otázka: Koľko motorových vozidiel bolo v Česko - Slovensku v roku 1922 ?
Odpoveď: okolo 10 tisíc motorových vozidiel

Otázka: Koľko motorových vozidiel bolo na Slovensku v roku 1930 ?
Odpoveď: 9071

Otázka: Koľko motorových vozidiel bolo na Podkarpatskej Rusi v roku 1930 ?
Odpoveď: 758 motorových vozidiel

Otázka: Koľko osobných automobilov bolo na Podkarpatskej Rusi v roku 1930 ?
Odpoveď: 381 osobných automobilov
Dejiny výstavby diaľnic a rýchlostných ciest na Slovensku

V januári 1972 za začal stavať aj ťah D61 na úseku Bratislava – Senec, ktorý je dnes súčasťou D1. Odovzdaný bol 12. decembra 1975. Ale prvý odovzdaný úsek diaľnice na Slovensku bol úsek D2 Bratislava – Malacky, ktorý sprejazdnili 7. novembra 1973 po vyše štyroch rokoch výstavby. V tom čase na Liptove finišovala výstavba vodnej nádrže Liptovská Mara. Súčasne s ňou sa stavali aj dva úseky diaľnice D1, ktoré boli pôvodne plánované ako preložka cesty I/18. V čase projektovania vodného diela však ešte neexistovali oficiálne plány na výstavbu diaľnic. I/18 bola vyriešená trasovaním cez obec Ľubeľa.

Otázka: Kedy bol ťah D61 na úseku Bratislava - Senec odovzdaný ?
Odpoveď: 12. decembra 1975

Otázka: Aký odovzdaný úsek diaľnice bol prvý na Slovensku ?
Odpoveď: úsek D2 Bratislava – Malacky

Otázka: Kedy bol sprejazdnený prvý úsek diaľnice na Slovensku ?
Odpoveď: 7. novembra 1973

Otázka: Kedy sa začal stavať ťah D61 na úseku Bratislava - Senec ?
Odpoveď: V januári 1972

Otázka: Čo neexistovalo v čase projektovania vodného diela Liptovská Mara ?
Odpoveď: neexistovali oficiálne plány na výstavbu diaľnic
Hacuzuki

Dňa 20. októbra 1944 vyplával Hacuzuki z Japonska ako eskorta Ozawových lietadlových lodí v rámci operácie Šó-iči-gó. Zväz zamieril k Filipínam, kde mal zohrať rolu návnady a odlákať pozornosť amerických lietadlových lodí. Počas bitky pri myse Engaño 25. októbra zaujímal Hacuzuki pozíciu na pravom čele Ozawovej formácie. Letecké útoky na Ozawov zväz prežil a popoludní sa venoval hliadkovaniu okolo lodí zachraňujúcich námorníkov zo Zuikaku. Pri tej príležitosti tiež vzal na palubu niekoľko stroskotancov.

Otázka: Ako čo vyplával Hacuzuki 20 . októbra 1944 z Japonska ?
Odpoveď: ako eskorta Ozawových lietadlových lodí v rámci operácie Šó-iči-gó

Otázka: Akú pozíciu zaujímal Hacuzuki počas bitky pri myse Engano 25 . októbra ?
Odpoveď: zaujímal Hacuzuki pozíciu na pravom čele Ozawovej formácie

Otázka: Kedy Hacuzuki vyplával z Japonska ako eskorta Ozawových lietadlových lodí v rámci operácie Šó - ičo - gó ?
Odpoveď: 20. októbra 1944

Otázka: Odkiaľ vyplával Hacuzuki 20 . októbra 1944 ako eskorta Ozawových lieatadlových lodí v rámci operácie Šó - iči - gó ?
Odpoveď: z Japonska

Otázka: V rámci akej operácie vyplával Hacuzuki 20 . októbra 1944 z Japonska ako eskorta Ozawových lietadlových lodí ?
Odpoveď: v rámci operácie Šó-iči-gó
Angelovci

Angelovci (gr. Ἄγγελος, ženský rod: Άγγελίνα) bol byzantský aristokratický rod, vládnuca dynastia Byzantskej ríše a Epirského despotátu. Názov rodu je pravdepodobne odvodený z rovnomenného gréckeho slova anjel, členovia rodu boli rétormi často označovaní ako angelonymoi ("pomenovaní podľa anjelov"). Je však možné, že je meno odvodené od územia blízko Amidy, čomu nasvedčuje označenie Izáka II. ako "muža z Východu" v kronike Jána Kamatera. Podľa dobových historikov mal rod nízky pôvod. Na výslnie byzantský dejín sa dostala po tom, čo sa jej prvý známy člen Konštantín z Filadelfie oženil s dcérou Alexia I. Theodorou. Konštantín získal titul panhypersebastos a rodina vstúpila do služieb ríše. Viacerí jej príslušníci v 11. storočí pôsobili ako vojenskí velitelia. Po tom, čo bol v roku 1185 zvrhnutý cisár Andronikos I., bol Izák Angelos prehlásený za cisára. Vláda Angelovcov však v Byzancii nebola úspešná a Byzancia stratila niekoľko území v prospech susedných krajín. V roku 1195 bol Izák II. zvrhnutý jeho mladším bratom Alexiom III. V roku 1204 Konštantínopol padol do rúk križiakom (pozri IV. križiacka výprava) a Angelovci dokázali moc udržať iba v Epire a Solúne. Pre odlíšenie sa od nižších neurodzených príslušníkov rodu prijali meno (Angelos) Komnenos Dukas. Pôvodne vládli ako nezávislí panovníci, avšak obnovená palaiologovská Byzancia územie znovu inkorporovala do svojich dŕžav a z Angelovcov sa znovu stali radoví úradníci alebo správcovia vazalských území (napr. Thesálie) .

Otázka: V ktorom roku padol Konštantínopol do rúk Arabom ?

Otázka: Kto boli Tudorovci ?

Otázka: Z akého slova je odvodený názov rodu Stuartovci ?

Otázka: Ako sa volal prvý známy člen rodu Habsburgovcov ?

Otázka: S kým sa oženil Konštantín V. ?

Otázka: V ktorom roku padol Konštantínopol do rúk križiakom ?
Odpoveď: V roku 1204

Otázka: Kto boli Angelovci ?
Odpoveď: bol byzantský aristokratický rod, vládnuca dynastia Byzantskej ríše a Epirského despotátu

Otázka: Z akého slova je odvodený názov rodu Angelovcov ?
Odpoveď: z rovnomenného gréckeho slova anjel, členovia rodu boli rétormi často označovaní ako angelonymoi ("pomenovaní podľa anjelov"). Je však možné, že je meno odvodené od územia blízko Amidy, čomu nasvedčuje označenie Izáka II. ako "muža z Východu" v kronike Jána Kamatera

Otázka: Aký pôvod mal rod Angelovcov ?
Odpoveď: Podľa dobových historikov mal rod nízky pôvod

Otázka: Kedy sa dostal rod Angelovcov na výslnie byzantských dejín ?
Odpoveď: po tom, čo sa jej prvý známy člen Konštantín z Filadelfie oženil s dcérou Alexia I. Theodorou. Konštantín získal titul panhypersebastos a rodina vstúpila do služieb ríše
Gena Rowlandsová

V roku 2002 si po boku Juliette Lewisovej a Umy Thurmanovej zahrala v Hysterical Blindness. V roku 2004, si zahrala menšiu rolu v romantickej komédií The Notebook, kde si zahrala staršiu Ally, ktorú v mladom podaní stvárnila Rachel McAdamsová. Film režíroval jej syn, Nick Cassavetes. O rok neskôr si zahrala v thrillery s Kate Hudsonovou, The Key. Od roku 2006 sa objavila v niekoľkých seriáloch a v zopár nezávislých filmoch. V roku 2017 bol o nej natočený dokumentárny film Gena Rowlands - Unabhängig im Kino und im Leben.

Otázka: Z ktorého roku je film The Notebook s herečkou Genou Rowlandsovou ?
Odpoveď: 2004

Otázka: Z ktorého roku je film Hysterical Blindness s herečkou Genou Rowlandsovou ?
Odpoveď: 2002
Gena Rowlandsová

Filmový úspech jej zaručil aj film A Woman Under the Influence, kde si zahrala po boku herca Petra Falka. Za svoj herecký výkon si zaslúžila niekoľko ocenení, napríklad na Academy Awards, Zlatý glóbus či San Sebastián IFF. Vo filme si tiež zahrala aj jej mama, Lady Rowlandsová. Ďalej sa objavila vo filmoch ako Opening Night (1977), Brink's Job, The (1979) či Gloria (1980). Za film Gloria, kde stvárnila bývalú mafiánsku milenku sa stal jedným z jej najúspešnejších filmov. Získala tiež svoju druhú nomináciu na Academy Awards, Zlatý glóbus či iné.

Otázka: Z ktorého roku je film The Brink 's Job s herečkou Genou Rowlandsovou ?
Odpoveď: 1979

Otázka: Po boku ktorého herca hrala herečka Gena Rowlandsová vo filme A Woman Under the Influence ?
Odpoveď: po boku herca Petra Falka

Otázka: Z ktorého roku je film Gloria s herečkou Genou Rowlandsovou ?
Odpoveď: 1980

Otázka: Z ktorého roku je film Opening Night s herečkou Genou Rowlandsovou ?
Odpoveď: 1977
Korytnačkotvaré

Korytnačky sa od ostatných plazov odlišujú predovšetkým tým, že je ich telo obvykle chránené pancierom. Ten vznikol spojením viacerých kostí (rebrá, stavce, kľúčna kosť, prsná kosť) do dvoch častí – brušný pancier (plastrón) a chrbtový pancier (carapax). Do tohto radu sa zahrňuje aj niekoľko dnes už vyhynutých druhov. Najstaršie druhy korytnačiek žili pred zhruba 220 miliónmi rokov v období triasu (rod Odontochelys), čo z nich robí jednu z najstarších dosiaľ žijúcich skupín plazov (o mnoho viac než jaštery alebo hady). V dnešnej dobe je na svete asi 300 druhov korytnačiek, niektoré z nich sú silne ohrozené. Korytnačky sú studenokrvné živočíchy, čo znamená, že teplota ich tela sa mení podľa okolitého prostredia. Sú  typicky dlhoveké, niektoré jedince sa dožili preukázateľne aj viac ako 180 rokov.

Otázka: Koľko druhov krokodílov je na svete ?

Otázka: Čo sú to teplokrvné živočíchy ?

Otázka: Ako je chránené telo dikobraza ?

Otázka: Ako vznikol pancier raka riečneho ?

Otázka: Kedy žili najstaršie krokodíly ?
Korytnačkotvaré

Veľkosť korytnačiek sa značne líši. Morské druhy dorastajú obvykle do obrovských rozmerov, zatiaľčo sladkovodné korytnačky sú typicky ďaleko menšie (ale sú zaznamenané aj jedince 2 m dlhé). Suchozemské korytnačky môžu dorastať až do veľkosti korytnačiek morských. Najväčšou korytnačkou na svete je kožatka veľká, morská korytnačka, ktorá váži aj cez 900 kg a ktorej pancier je až 2 m dlhý. Najmenšou korytnačkou je Homopus signatus signatus (poddruh korytnačky trpasličej), ktorá meria necelých 8 cm a váži len 140 g.

Otázka: Aká je najstaršia korytnačka na svete ?

Otázka: Koľko váži kareta obyčajá ?

Otázka: Aká je najrýchlejšia korytnačka na svete ?

Otázka: Koľko meria a váži korytnačka písmenková ?

Otázka: Aký dlhý je pancier korytnačky močiarnej ?
Korytnačkotvaré

Prvé korytnačky sa na zemi objavili už v ére dinosaurov, niekedy pred 200 miliónmi rokov – sú jednou z mála skupín v súčasnosti žijúcich plazov, ktoré poznáme už z triasu. Sú jedinou pozostalou vetvou prastarého kladistického podstromu Anapsida, ktorý obsahuje skupiny ako Millerettidae, Procolophonoidea a Pareiasauria. Lebka všetkých druhov anapsid nemá otvory v spánkovej oblasti. Všetky ostatné žijúce druhy Amniota majú práve tieto lebečné otvory. Väčšina anapsid vyhynula v neskorom perme s výnimkou skupiny Procolophonoidea a predchodcov korytnačiek, ktorí vymreli neskôr.

Otázka: Aká je lebka druhov anapsid ?
Odpoveď: Lebka všetkých druhov anapsid nemá otvory v spánkovej oblasti.

Otázka: Kedy sa na zemi objavili prvé korytnačky ?
Odpoveď: Prvé korytnačky sa na zemi objavili už v ére dinosaurov, niekedy pred 200 miliónmi rokov

Otázka: Kedy vyhynula väčšina anapsid ?
Odpoveď: Väčšina anapsid vyhynula v neskorom perme s výnimkou skupiny Procolophonoidea a predchodcov korytnačiek, ktorí vymreli neskôr.

Otázka: Odkedy poznáme korytnačky ?
Odpoveď: sú jednou z mála skupín v súčasnosti žijúcich plazov, ktoré poznáme už z triasu.

Otázka: Z akej vetvy pochádzajú korytnačky ?
Odpoveď: Sú jedinou pozostalou vetvou prastarého kladistického podstromu Anapsida, ktorý obsahuje skupiny ako Millerettidae, Procolophonoidea a Pareiasauria.
Korytnačkotvaré

Morské korytnačky žijú takmer výhradne vo vode a tak majú miesto nôh plutvy. Vo vode potom vyzerajú ako by sa vznášali či lietali. Prednými končatinami pohybujú hore a dole, zadné končatiny nie sú používané k pohybu ale skôr na kormidlovanie. Na súši majú veľmi obmedzenú pohyblivosť, a tak na súš vyliezajú len samice, aby nakládli vajcia. Pohybujú sa veľmi pomaly a namáhavo sa postrkujú dopredu pomocou plutiev. Zadnými končatinami vyhrabú samice dieru, nakladú do nich vajcia a potom ich zase zahrabú pieskom.

Otázka: Ako morské korytnačky používajú svoje končatiny ?
Odpoveď: Prednými končatinami pohybujú hore a dole, zadné končatiny nie sú používané k pohybu ale skôr na kormidlovanie.

Otázka: Kde žijú morské korytnačky ?
Odpoveď: Morské korytnačky žijú takmer výhradne vo vode

Otázka: Majú morské korytnačky nohy ?
Odpoveď: majú miesto nôh plutvy.

Otázka: Vyliezajú morské korytnačky na súš ?
Odpoveď: Na súši majú veľmi obmedzenú pohyblivosť, a tak na súš vyliezajú len samice, aby nakládli vajcia.

Otázka: Ako sa pohybujú morské korytnačky po súši ?
Odpoveď: Pohybujú sa veľmi pomaly a namáhavo sa postrkujú dopredu pomocou plutiev.
Korytnačkotvaré

Veľkosť korytnačiek sa značne líši. Morské druhy dorastajú obvykle do obrovských rozmerov, zatiaľčo sladkovodné korytnačky sú typicky ďaleko menšie (ale sú zaznamenané aj jedince 2 m dlhé). Suchozemské korytnačky môžu dorastať až do veľkosti korytnačiek morských. Najväčšou korytnačkou na svete je kožatka veľká, morská korytnačka, ktorá váži aj cez 900 kg a ktorej pancier je až 2 m dlhý. Najmenšou korytnačkou je Homopus signatus signatus (poddruh korytnačky trpasličej), ktorá meria necelých 8 cm a váži len 140 g.

Otázka: Aká je najväčšia korytnačka na svete ?
Odpoveď: Najväčšou korytnačkou na svete je kožatka veľká, morská korytnačka

Otázka: Koľko váži kožatka veľká ?
Odpoveď: váži aj cez 900 kg a ktorej pancier je až 2 m dlhý

Otázka: Aká je najmenšia korytnačka na svete ?
Odpoveď: Najmenšou korytnačkou je Homopus signatus signatus (poddruh korytnačky trpasličej)

Otázka: Koľko meria a váži korytnačka trpasličia ?
Odpoveď: meria necelých 8 cm a váži len 140 g.

Otázka: Aký je rozdiel vo veľkosti sladkovodných a morských korytnačiek ?
Odpoveď: Morské druhy dorastajú obvykle do obrovských rozmerov, zatiaľčo sladkovodné korytnačky sú typicky ďaleko menšie (ale sú zaznamenané aj jedince 2 m dlhé).
Korytnačkotvaré

Korytnačky sa od ostatných plazov odlišujú predovšetkým tým, že je ich telo obvykle chránené pancierom. Ten vznikol spojením viacerých kostí (rebrá, stavce, kľúčna kosť, prsná kosť) do dvoch častí – brušný pancier (plastrón) a chrbtový pancier (carapax). Do tohto radu sa zahrňuje aj niekoľko dnes už vyhynutých druhov. Najstaršie druhy korytnačiek žili pred zhruba 220 miliónmi rokov v období triasu (rod Odontochelys), čo z nich robí jednu z najstarších dosiaľ žijúcich skupín plazov (o mnoho viac než jaštery alebo hady). V dnešnej dobe je na svete asi 300 druhov korytnačiek, niektoré z nich sú silne ohrozené. Korytnačky sú studenokrvné živočíchy, čo znamená, že teplota ich tela sa mení podľa okolitého prostredia. Sú  typicky dlhoveké, niektoré jedince sa dožili preukázateľne aj viac ako 180 rokov.

Otázka: Ako je chránené telo korytnačky ?
Odpoveď: pancierom

Otázka: Ako vznikol pancier korytnačky ?
Odpoveď: vznikol spojením viacerých kostí (rebrá, stavce, kľúčna kosť, prsná kosť) do dvoch častí – brušný pancier (plastrón) a chrbtový pancier (carapax).

Otázka: Kedy žili najstaršie korytnačky ?
Odpoveď: Najstaršie druhy korytnačiek žili pred zhruba 220 miliónmi rokov v období triasu (rod Odontochelys), čo z nich robí jednu z najstarších dosiaľ žijúcich skupín plazov (o mnoho viac než jaštery alebo hady).

Otázka: Koľko druhov korytnačiek je na svete ?
Odpoveď: V dnešnej dobe je na svete asi 300 druhov korytnačiek, niektoré z nich sú silne ohrozené.

Otázka: Koľko rokov sa dožívajú korytnačky ?
Odpoveď: Sú  typicky dlhoveké, niektoré jedince sa dožili preukázateľne aj viac ako 180 rokov.
Korytnačkotvaré

Avšak nedávno bolo preukázané, že typická vlastnosť anapsid, ktorú prevzala aj korytnačia lebka, nemusí byť znak určujúci, že sú korytnačky potomkami anapsid, ale skôr že ide o prípad konvergentnej evolúcie. Najnovšie fylogenetické štúdie preto zaradili korytnačky medzi Diapsida, o niečo bližšie k šupináčom ako k archosaurom. Všetky nové štúdie podporujú nové zaradenie korytnačiek, aj keď niektoré priradzujú korytnačky bližšie k archosaurom. Preskúmaním predchádzajúcich fylogenetických stromov, ktoré dokazovali príbuznosť korytnačiek s anapsida, bolo zistené, že mylné zaradenie korytnačiek bolo spôsobené ako počiatočným predpokladom, že korytnačky patria medzi Anapsida (a skôr skúmali, aký typ anapsid korytnačky sú), tak nedostatočne širokou vzorkou fosílnych a recentných taxónov nutných pre zostrojenie kladogramu. Hoci vec ešte nie je uzavretá, väčšina vedcov sa dnes prikláňa k názoru, že korytnačky sú diapsidné.

Otázka: Kde nové štúdie zaradili korytnačku ?
Odpoveď: medzi Diapsida
Geológ

Geológovia pracujú v širokom spektre štátnych agentúr, súkromných spoločností, neziskových organizácií a akademických inštitúcií. Sú najímaní alebo sa podieľajú na hodnotení stavebných prác a stavenísk, vyhľadávaní nerastných surovín, environmentálnych projektoch, ochrane životného prostredia, ochrane pred geohazardmi ako sú zemetrasenia, následky sopečných erupcií a podobne. Môžu pracovať na dohodu ako členovia širších kolektívov odborníkov rôznych odvetví, alebo sú stálymi zamestnancami špecializovaných geologických služieb a agentúr (na Slovensku napr. ŠGÚDŠ).

Otázka: V čom pracujú geológovia ?
Odpoveď: v širokom spektre štátnych agentúr, súkromných spoločností, neziskových organizácií a akademických inštitúcií

Otázka: Na čom sa podieľajú geológovia ?
Odpoveď: Sú najímaní alebo sa podieľajú na hodnotení stavebných prác a stavenísk, vyhľadávaní nerastných surovín, environmentálnych projektoch, ochrane životného prostredia, ochrane pred geohazardmi ako sú zemetrasenia, následky sopečných erupcií a podobne.

Otázka: Ako môžu geológovia pracovať ?
Odpoveď: Môžu pracovať na dohodu ako členovia širších kolektívov odborníkov rôznych odvetví, alebo sú stálymi zamestnancami špecializovaných geologických služieb a agentúr (na Slovensku napr. ŠGÚDŠ).
Geológ

Príprava na prácu geológa obyčajne zahŕňa štúdium základov fyziky, matematiky, chémie a predovšetkým geologických predmetov ako je všeobecná geológia, mineralógia, paleontológia, stratigrafia, petrológia, hydrogeológia, štruktúrna geológia a sedimentológia, prípadne ďalšie nadväzné predmety. Keďže sa od geológa očakáva aspoň krátkodobá terénna práca, značný význam sa kladie na terénne mapovanie a prácu s GIS. Vo väčšine krajín je pre študentov geológie organizovaný ešte v prvom stupni vysokoškolského štúdia niekoľko týždňov trvajúci mapovací kurz. Štúdium prvého stupňa vysokej školy v odbore geológia trvá 3 až 4 roky, v závislosti od krajiny a školského systému.

Otázka: Čo zahŕňa príprava na prácu geológa ?
Odpoveď: štúdium základov fyziky, matematiky, chémie a predovšetkým geologických predmetov ako je všeobecná geológia, mineralógia, paleontológia, stratigrafia, petrológia, hydrogeológia, štruktúrna geológia a sedimentológia, prípadne ďalšie nadväzné predmety

Otázka: Čo sa očakáva od geológa ?
Odpoveď: aspoň krátkodobá terénna práca

Otázka: Čo je pre študentov geológie organizované ešte v prvom stupni vysokoškolského štúdia ?
Odpoveď: niekoľko týždňov trvajúci mapovací kurz

Otázka: Koľko trvá štúdium prvého stupňa vysokej školy v odbore geológia ?
Odpoveď: 3 až 4 roky

Otázka: Na čo sa kladie značný význam keďže sa od geológa očakáva aspoň krátkodobá terénna práca ?
Odpoveď: kladie na terénne mapovanie a prácu s GIS
Geológ

Okrem terénnej práce sa geológovia obyčajne venujú aj laboratórnemu štúdiu, často v období kedy poveternostné podmienky neumožňujú terénny výskum. Analyzujú odobraté vzorky hornín za účelom ich presného zloženia alebo vlastností. Pracujú pri tom s rôznymi prístrojmi napr. polarizačným alebo rudným mikroskopom, elektrónovým mikroanalyzátorom až po röntgenové zariadenia. Výsledky svojho výskumu sumarizujú v záverečných správach ku projektom, ktoré riešia a/alebo neskôr publikujú v odborných vedeckých časopisoch.

Otázka: V akom období sa geológovia venujú laboratórnemu štúdiu ?
Odpoveď: v období kedy poveternostné podmienky neumožňujú terénny výskum

Otázka: Čo robia geológovia pri laboratórnom štúdiu ?
Odpoveď: Analyzujú odobraté vzorky hornín za účelom ich presného zloženia alebo vlastností.

Otázka: Čomu sa venujú geológovia okrem terénnej práce ?
Odpoveď: laboratórnemu štúdiu

Otázka: S čím geológovia pracujú pri analýze odobratých vzoriek ?
Odpoveď: s rôznymi prístrojmi napr. polarizačným alebo rudným mikroskopom, elektrónovým mikroanalyzátorom až po röntgenové zariadenia
Geológ


Medzi základné pracovné pomôcky patrí geologické kladivo, ktoré slúži jednak pre odštepovanie vzoriek, ale súčasne ako základné geologické meradlo používané v teréne pri fotografovaní geologických objektov. Ďalšou pomôckou je geologický kompas, s ktorého prispením je možné uskutočniť exaktné meranie rôznych geologických štruktúr v teréne, ako je ich orientácia voči svetovým stranám a sklon. Pomocou ceruzky a papiera potom geológovia vytvárajú náčrt základnej mapy terénu. Tento náčrt sa najčastejšie zakresľuje priamo v teréne do štandardnej topografickej mapy.

Otázka: Na čo slúži geologické kladivo , ktoré je základnou pracovnou pomôckou geológa ?
Odpoveď: slúži jednak pre odštepovanie vzoriek, ale súčasne ako základné geologické meradlo používané v teréne pri fotografovaní geologických objektov

Otázka: Čo je možné uskutočniť s geologickým kompasom , ktorý je ďalšou pomôckou geológa ?
Odpoveď: exaktné meranie rôznych geologických štruktúr v teréne, ako je ich orientácia voči svetovým stranám a sklon.

Otázka: Čo vytvárajú geológovia pomocou ceruzky a papiera ?
Odpoveď: vytvárajú náčrt základnej mapy terénu.

Otázka: Čo patrí medzi základné pracovné pomôcky geológa ?
Odpoveď: geologické kladivo, ktoré slúži jednak pre odštepovanie vzoriek, ale súčasne ako základné geologické meradlo používané v teréne pri fotografovaní geologických objektov. Ďalšou pomôckou je geologický kompas
Geológ


Geológ (z gréčtiny) je odborník v geológii. Geológovia sa zaoberajú výskumom stavby zemského telesa, ako aj procesmi a silami, ktoré ju formujú. Základ ich práce spočíva v systematickom prieskume sledovanej oblasti, zbere vzoriek a vo vytváraní geologických máp skúmaného územia a následnej interpretácie výsledkov výskumu. Ide o odbornú profesiu, prelínajúcu sa s niekoľkými ďalšími, ktoré sa v bežnej reči nerozlišujú. Medzi ďalšie príbuzné profesie patria paleontológovia, vulkanológovia, seizmológovia, mineralógovia, hydrogeológovia, či petrológovia.

Otázka: Čím sa zaoberajú geológovia ?
Odpoveď: výskumom stavby zemského telesa, ako aj procesmi a silami, ktoré ju formujú.

Otázka: Aké sú ďalšie príbuzné profesie geológom ?
Odpoveď: paleontológovia, vulkanológovia, seizmológovia, mineralógovia, hydrogeológovia, či petrológovia

Otázka: Aká je to profesia geológia ?
Odpoveď: Ide o odbornú profesiu, prelínajúcu sa s niekoľkými ďalšími, ktoré sa v bežnej reči nerozlišujú

Otázka: Kto je to geológ ?
Odpoveď: je odborník v geológii

Otázka: V čom spočíva základ práce geológa ?
Odpoveď: spočíva v systematickom prieskume sledovanej oblasti, zbere vzoriek a vo vytváraní geologických máp skúmaného územia a následnej interpretácie výsledkov výskumu
Miazgovci

Táto séria je zaujímavá tým, že v nej jednotlivé epizódy na seba nadväzujú.Začína sa tým, že sa Miazgovci, na pozvanie inkriminovaného Pištu Hufnágela, spolu so susedom Závišom vyberú na dovolenku do Austrálie, kde Pišta údajne vlastní továreň na vzducholode. Ten ich však v Austrálii nečaká, Miazgovci so susedom na vlastnú päsť omylom odcestujú na južný pól (v slovenskej verzii mylne preložené ako "severný pól"). V ostatných dieloch Miazgovci precestujú takmer celý svet, zatiaľ čo ich Pišta Hufnágel vodí za nos listami, ktoré posiela Paule. Keď sa v poslednom dieli konečne dostanú domov do Maďarska, vysvitne, že Pišta Hufnágel bol hľadaný Interpolom a že potreboval trvalý úkryt – tým bol práve byt Miazgovcov. Vylákal ich do sveta, zatiaľ čo veľmi obratne klamal i ostatných susedov. Celá tretia séria sa končí výkrikom suseda Záviša "Vykradli mááá!!!", znejúcim z diery v podlahe bytu Miazgovcov.

Otázka: Čím je zaujímavá séria Miazgovci na cestách ?
Odpoveď: v nej jednotlivé epizódy na seba nadväzujú

Otázka: Ako sa začína séria Miazgovci na cestách ?
Odpoveď: Miazgovci, na pozvanie inkriminovaného Pištu Hufnágela, spolu so susedom Závišom vyberú na dovolenku do Austrálie
M36 Jackson

Vyvinutý bol v USA na základe požiadaviek na rýchly stíhač tankov schopný postaviť sa nemeckým tankom Panther a Tiger. Nebol to typický stíhač tankov s konfiguráciou samohybného dela s omedzeným pohybom kanóna uloženého v korbe, ale mal normálne otočnú vežu. Prvé stroje sa dostali do bojov v roku 1944 používali sa hlavne v Európe. Ich oficiálne označenie bolo M36 GMC (Gun Motor Carriage). Ku koncu roku 1945 boli veže M36 Slugger vybavené skladacím pancierovaním na vrch veže proti ostreľovačom, ktorí ohrozovali obsluhu kanóna. M36 sa používal ešte aj v 90. rokoch počas konfliktu v Juhoslávii na strane Srbov.

Otázka: Aké bolo oficiálne označenie M36 Jackson ?
Odpoveď: Ich oficiálne označenie bolo M36 GMC (Gun Motor Carriage)

Otázka: Počas akého konfliktu sa používal M6 Jackson ešte aj v 90 . rokoch ?
Odpoveď: počas konfliktu v Juhoslávii na strane Srbov

Otázka: Kedy sa dostali prvé stroje M36 Jackson do bojov ?
Odpoveď: Prvé stroje sa dostali do bojov v roku 1944

Otázka: Aké vybavenie dostali veže M6 Jackson ku koncu roku 1945 ?
Odpoveď: boli veže M36 Slugger vybavené skladacím pancierovaním na vrch veže proti ostreľovačom, ktorí ohrozovali obsluhu kanóna

Otázka: Kde bol vyvinutý M36 Jackson ?
Odpoveď: Vyvinutý bol v USA