lukasjanek/skquad huggingface dataset:
Karel Koutský

Narodil sa 21. októbra 1897. Patril ku skupine českých stredoškolských učiteľov, ktorí v medzivojnovom období pôsobili na Slovensku a pomáhali zmierniť nedostatok odborníkov v tejto oblasti. Od r. 1921 vyučoval na štátnom reálnom gymnáziu v Trnave, v r. 1922– 1928 na gymnáziu v Zlatých Moravciach. Neskôr sa stal profesorom a pôsobil na univerzite v Brne. Vedecky začal pracovať už ako stredoškolský profesor na Slovensku a mal bohatú publikačnú činnosť (vyše 200 rôznych príspevkov, z toho 25 pôvodných matematických vedeckých prác). Zaoberal sa geometriou, teóriou čísiel, didaktikou a dejinami matematiky, neskôr aj topológiou. Patril k priekopníkom výskumu dejín matematiky na Slovensku. S jeho menom sa spája prvý pokus o súborné spracovanie tejto problematiky ako samostatného celku vyňatého z celouhorského komplexu. Bohužiaľ v tejto oblasti sa mu podarilo uverejniť len jednu štúdiu, ináč zostal jeho projekt v štádiu prípravných prác (excerpovania, zbierania materiálu) nedokončený. Zomrel 2. júla 1964 v Brne.

Otázka: Čím sa počas svojej kariéry zaoberal matematik Karel Koutský ?
Odpoveď: geometriou, teóriou čísiel, didaktikou a dejinami matematiky

Otázka: Kedy zomrel matematik Karel Koutský ?
Odpoveď: 2. júla 1964

Otázka: Kde zomrel matematik Karel Koutský ?
Odpoveď: v Brne

Otázka: Kedy sa narodil matematik Karel Koutský ?
Odpoveď: 21. októbra 1897
Muchovník

Muchovníky rastú do 0,2-20 m výšky ako riedke drevité kríky alebo malé stromy so vzpriamenými kmienkami.  Kôra je sivá alebo menej často hnedá, hladká alebo popraskaná u starších stromov.  Listy sú opadavé, stopkaté, striedavé, jednoduché, rôzne eliptické až okrúhle, 0,5-10 × 0,5-5,5   cm veľké, od tenkých po kožovité, s povrchmi hladkými alebo husto ochlpenými v kvete a v dospelosti.  Listy sa na jeseň výrazne sfarbia do červena, alebo oranžova.  Kvetenstvo je zostavené vo vzpriamených, alebo previsnutých strapcoch, s 1-20 kvetmi, a to buď v zoskupení jedného až štyroch kvetov, alebo strapci s 4-20 kvetmi.  V kvete je päť bielych (vzácne trochu ružových) okrúhlych lístkov, 2,6-25   mm dlhých.  Kvety niektorých druhov sa objavujú na začiatku jari, v marci, ďalšie výnimočne kvitnú ešte v júni.   Letné kvitnutia sú vzácne, pretože ide o obdobie, kedy kvitne len málo kríkov.  Plodom je malvica, vo farbe od červenej cez fialovú až po takmer čiernu, 5-15   mm veľká, v škále chuťou od sladkastej, šťavnaté po suchú a mdlú.  Zreje v lete.  Chuť plodov je v popisoch ovplyvnená.

Otázka: Do akej výšky môže dorastať muchovník ?
Odpoveď: do 0,2-20 m

Otázka: Ako vyzerá kôra muchovníka ?
Odpoveď: Kôra je sivá alebo menej často hnedá, hladká alebo popraskaná u starších stromov

Otázka: Kedy zreje muchovník ?
Odpoveď: v lete
Muchovník

Rod je pôvodný v teplých oblastiach severnej pologule , rastie predovšetkým v týchto oblastiach na stanovištiach, kde prebieha štádium ranej sukcesie .  Najviac druhov je v Severnej Amerike , obzvlášť v USA a Kanade .  V Európe je pôvodný muchovník vajcovitý (Amelanchier ovalis), výskytom zasahuje až na južné Slovensko.  Predtým sa vyskytoval len na vápencoch Karpát, teraz aj vďaka pestovaniu v záhradkách splaňuje.  V USA muchovník rastie ako pôvodná drevina vo všetkých štátoch, okrem Havaja.  Dva druhy muchovníka nájdeme v Ázii .  Tieto rastliny sú záhradnícky cenné a ich plody sú dôležité pre divoké zvieratá.  Ľuďom je ovocie muchovníka takmer neznáme, na jedenie ho priemyselne pestujú len v niektorých lokalitách, sa sušené užívali ako náhradka hrozienok.

Otázka: Kde rastie najviac druhov muchovníka ?
Odpoveď: v Severnej Amerike

Otázka: Koľko druhov muchovníka rastie v Ázii ?
Odpoveď: Dva druhy
Baďan

Nálezy archeologických výskumov z povrchových zberov v katastrálnom území obce a v okolí dokumentujú osídlenie už v mladšej dobe kamennej. Ako osada sa po prvýkrát v písomnom prameni objavuje Baďan v roku 1245 ako Villa Bagun. Prakticky od konca 20-tych rokov 14. storočia až po zrušenie poddanstva v 19. storočí patrila obec do majetku rôznych zemepánskych rodín, mešťanov, zväčša pochádzajúcich z južnej časti Hontianskej stolice. V druhej polovici 16. storočia dedina prežívala obdobie hrozieb tureckej expanzie. Zachované písomné pramene dokumentujú činnosť obyvateľov dediny najmä v poľnohospodárstve.

Otázka: V ktorom roku sa obec Baďan prvýkrát objavuje v písomnej podobe ?
Odpoveď: v roku 1245 ako Villa Bagun
Stefan Schwarzmann

Schwarzmann sa pripojil ku kapele Helloween ako náhradník bubeníka Marka Crossa v roku 2003. Vystriedal tiež bubeníka Michaela Cartellone v skupine Accept. V roku 2005 bol súčasťou Accept-Reunion. Potom hral so švajčiarskou hard rockovou skupinou Krokus. Neskôr koncertoval ako bubeník v SUICIDES. V 2012 Schwarzmann a gitarista Mille Petrozza podpísali zmluvu o nahratí albumu Revolution s Lacrimosa. V roku 2014 Schwarzmann spolu s Hermanom Frankom opustili skupinu Accept. V súčasnosti je Schwarzmann bubeníkom skupiny Pänzer.

Otázka: Ku akej kapele sa Stefan Schwarzmann pripojil ako náhradník bubeníka Marka Crossa ?
Odpoveď: kapele Helloween

Otázka: Ako koho náhradník sa Stefan Schwarzmann pripojil ku kapele Halloween v roku 2003 ?
Odpoveď: ako náhradník bubeníka Marka Crossa

Otázka: Koho Stefan Schwarzmann vystriedal v skupine Accept ?
Odpoveď: Michaela Cartellone

Otázka: V akej skupine Stefan Schwarzmann vystriedal bubeníka Michaela Cartellone ?
Odpoveď: Accept

Otázka: V ktorom roku sa Stefan Schwarzmann pripojil ku kapele Halloween ako náhradník bubeníka Marca Crossa ?
Odpoveď: 2003
Malatya (súčasné mesto)

Mesto je významný železničný spoj a priemyselné centrum v oblasti. Výroba v meste sa zameriava najmä na výrobu textilu, cukru a cementu. Významné je aj miestne poľnohospodárstvo a v blízkosti sa nachádzajú aj zdroje chrómu, olova a medi. V meste sídli aj športový klub Malatyaspor, či univerzita İnönü. Mesto a región je známy pre pestovanie marhúľ a najväčším vývozcom marhúľ na svete. Asi 10 – 15% produkcie čerstvých marhúľ a 60 – 85% svetovej produkcie sušených marhúľ pochádza z Malatye. V meste sa od roku 1978 každoročne koná aj marhuľový festival.

Otázka: Ktorá materská škola sídli v tureckom meste Malatya ?

Otázka: Ktorý klub seniorov sídli v tureckom meste Malatya ?

Otázka: Dovozom čoho je preslávené indické mesto Malatya ?

Otázka: Odkedy sa v albánskom meste Malatya koná hruškový festival ?

Otázka: Na akú oblasť hospodárstva sa nezameriava výroba v českom meste Malatya ?

Otázka: Ktorá univerzita sídli v tureckom meste Malatya ?
Odpoveď: univerzita İnönü

Otázka: Ktorý športový klub sídli v tureckom meste Malatya ?
Odpoveď: Malatyaspor

Otázka: Vývozom čoho je preslávené turecké mesto Malatya ?
Odpoveď: najväčším vývozcom marhúľ na svete

Otázka: Odkedy sa v tureckom meste Malatya koná marhuľový festival ?
Odpoveď: od roku 1978

Otázka: Na akú oblasť hospodárstva sa zameriava výroba v tureckom meste Malatya ?
Odpoveď: najmä na výrobu textilu, cukru a cementu. Významné je aj miestne poľnohospodárstvo a v blízkosti sa nachádzajú aj zdroje chrómu, olova a medi
Malatya (súčasné mesto)

Dnešné mesto sa pôvodne volalo Aspuzu (variantné názvy: Aspusu, Asbusu, Aspuzi, Aspozan, Aspuzan, Asapuzu, İsposan) a vznikalo postupne v novoveku, a to najmä postupným presunom väčšiny obyvateľov a neskôr aj názvu z 10 km vzdialeného susedného stredovekého a ranonovekého mesta Malatija (v dnešnej turečtine: Malatya, po grécky Meliténé, dnešný názov: Battalgazi), ktorého dejiny sú opísané v článku Battalgazi (mesto). Premena a premenovanie Aspuzu na (novú) Malatiju konkrétne prebehla nasledovne: V ranom novoveku bolo Aspuzu miestom záhrad a letných sídiel dovtedajšej Malatije (t.j. dnešného Battalgazi). Postupne sa ale do Aspuzu veľa obyvateľov z Malatije presťahovalo natrvalo – v polovici 17. storočia už v Aspuzu žilo 5 000 domácností, kým vo vtedajšej Malatiji žilo len 300 domácností. Zánik vtedajšej Malatije sa urýchlil v roku 1838, keď sa v priebehu osmanského ťaženia do Egypta v meste počas zimy utáborila osmanská armáda. Mestské obyvateľstvo sa preto muselo presťahovať do Aspuzu. Po návrate domov obyvatelia našli svoje mesto natoľko zdevastované, že ho znova nevybudovali a z veľkej časti sa natrvalo presťahovali do Aspuzu. Čoskoro nato Aspuzu dostalo meno opusteného mesta, čiže meno Malatija, resp. v dnešnej turečtine Malatya.

Otázka: Ako sa turecké mesto Malatya volalo pôvodne ?
Odpoveď: Aspuzu (variantné názvy: Aspusu, Asbusu, Aspuzi, Aspozan, Aspuzan, Asapuzu, İsposan)
HK Poprad

HC Poprad bol v predvojnovom období najlepším slovenským mužstvom. Získal titul majstra Slovenska v sezóne 1932/33 a tento úspech zopakoval aj v nasledujúcich sezónach 1933/34, 1934/35 a v sezóne 1935/36 už pod hlavičkou HC Tatry. V sezóne 1936/37 prvýkrát odštartovala v Československu Celoštátna hokejová liga. Ešte pred sezónou 1935/36 došlo k dohode o zlúčení hokejových odborov AC Poprad a ŠK Vysoké Tatry a vznikol nový klub Hockey Club Tatry so sídlom v Poprade a v Starom Smokovci. Prvej sezóny celoštátnej ligy sa zúčastnilo 8 družstiev a tím HC Tatry bol medzi nimi. Udržal sa v najvyššej súťaži až do rozpadu Československej republiky.

Otázka: Aký názov mal kežmarský hokejový klub od sezóny 1935/36 ?

Otázka: V ktorých sezónach v predvojnovom období získal HC   Žilina titul majstra Slovenska ?

Otázka: Zlúčením ktorých tímov vznikol pred sezónou 1935/36 Hockey Club Liptovský Mikuláš ?

Otázka: Kedy odštartovala Celoštátna hokejová liga vo Fínsku ?

Otázka: Koľko hokejových družstiev sa zúčastnilo prvého ročníka Celoštátnej futbalovej ligy v Československu ?
HK Poprad

Po obnovení československej ligy Poprad po dvoch sezónach 1945/46 a 1946/47 z najvyššej ligy vypadol. V tomto období sa stal majstrom Slovenska v sezónach 1947/48, 1948/49 a 1950/51. Do najvyššej ligy sa vrátil v sezóne 1951/52, ale už sezóna 1953/54 bola pre Poprad poslednou prvoligovou na niekoľko desaťročí. V druhej najvyššej lige – Slovenskej národnej hokejovej lige Poprad zvíťazil v sezónach 1969/70, 1980/81, 1984/85 a 1990/91. Posledné víťazstvo v SNHL zabezpečilo Popradu v sezóne 1991/92 opäť účasť v celoštátnej najvyššej súťaži. Popradčania sa v nej umiestnili na 13. mieste, čo znamenalo účasť v baráži o udržanie v súťaži. O rok neskôr v poslednom ročníku spoločnej česko-slovenskej hokejovej ligy skončili na 12. mieste. Nasledujúcu sezónu sa rozbehla najvyššia slovenská hokejová súťaž – Slovenská hokejová extraliga a Poprad sa stal jej stabilným účastníkom až do súčasnosti. K najúspešnejším sezónam v tomto období patrí finálová účasť Popradu v sezóne 2005/06 a 2010/11.

Otázka: Od ktorej sezóny je Poprad súčasťou najvyššej celoštátnej hokejovej súťaže ?
Odpoveď: 1991/92

Otázka: V ktorej povojnovej sezóne vypadol Poprad z celoštátnej československej hokejovej ligy ?
Odpoveď: 1946/47

Otázka: V ktorých sezónach zvíťazil Poprad v Slovenskej národnej hokejovej lige ?
Odpoveď: 1969/70, 1980/81, 1984/85 a 1990/91
HK Poprad

HC Poprad bol v predvojnovom období najlepším slovenským mužstvom. Získal titul majstra Slovenska v sezóne 1932/33 a tento úspech zopakoval aj v nasledujúcich sezónach 1933/34, 1934/35 a v sezóne 1935/36 už pod hlavičkou HC Tatry. V sezóne 1936/37 prvýkrát odštartovala v Československu Celoštátna hokejová liga. Ešte pred sezónou 1935/36 došlo k dohode o zlúčení hokejových odborov AC Poprad a ŠK Vysoké Tatry a vznikol nový klub Hockey Club Tatry so sídlom v Poprade a v Starom Smokovci. Prvej sezóny celoštátnej ligy sa zúčastnilo 8 družstiev a tím HC Tatry bol medzi nimi. Udržal sa v najvyššej súťaži až do rozpadu Československej republiky.

Otázka: Aký názov mal popradský hokejový klub od sezóny 1935/36 ?
Odpoveď: HC Tatry

Otázka: V ktorých sezónach v predvojnovom období získal HC Poprad titul majstra Slovenska ?
Odpoveď: 1932/33 a tento úspech zopakoval aj v nasledujúcich sezónach 1933/34, 1934/35 a v sezóne 1935/36

Otázka: Zlúčením ktorých tímov vznikol pred sezónou 1935/36 Hockey Club Tatry ?
Odpoveď: hokejových odborov AC Poprad a ŠK Vysoké Tatry

Otázka: Kedy odštartovala Celoštátna hokejová liga v Československu ?
Odpoveď: V sezóne 1936/37

Otázka: Koľko hokejových družstiev sa zúčastnilo prvého ročníka Celoštátnej hokejovej ligy v Československu ?
Odpoveď: 8 družstiev
HK Poprad

Hokejový odbor v rámci Popradského Atletického Clubu (PAC) vznikol v Poprade v závere roka 1930. Prvé zmienky o vzniku hokejového odboru v tomto klube pochádzajú z prvej polovice decembra 1930. Prvý „cvičný“ zápas odohrali popradskí hokejisti 22. januára 1931 vo Vysokých Tatrách proti miestnemu Športovému Klubu Vysoké Tatry (ŠKVT), ktorý Popradčania prehrali 14:0. Nasledovala odveta na domácom ľade 29. januára, ktorú Poprad prehral 0:6. Prvý, už oficiálny zápas, odohrali Popradčania pod hlavičkou Karpathenvereinu na domácom ľade 1. februára 1931 proti LTC Plzeň. Zápas skončil výsledkom 1:6. Prvé mužstvo Popradu tvorili: Ondrej Ggrofcsik, Ján Luczy, Viliam Riczinger, Zoltán Zimann, Jozef Kovács, Jozef Paulik, Štefan Bodó, Imrich Fuch a Gejza Lux. V prvej sezóne 1930/31 pôsobili Popradčania pod hlavičkou PAC i Karpathenvereinu. Už nasledujúcu sezónu 1931/32 ich definitívne prichýlil Popradský Atletický Club, resp. Atletický Club Poprad, ako jeden zo svojich odborov. Od tejto sezóny vystupovali popradskí hokejisti pod názvom Hockey Club Poprad.

Otázka: Kedy vznikol hokejový odbor v rámci Popradského atletického klubu ?
Odpoveď: v závere roka 1930

Otázka: Kedy odohrali popradskí hokejisti prvý cvičný zápas ?
Odpoveď: 22. januára 1931

Otázka: Proti komu odohrali popradskí hokejisti prvý oficiálny zápas ?
Odpoveď: proti LTC Plzeň

Otázka: Kto tvoril prvé hokejové mužstvo Popradu ?
Odpoveď: Ondrej Ggrofcsik, Ján Luczy, Viliam Riczinger, Zoltán Zimann, Jozef Kovács, Jozef Paulik, Štefan Bodó, Imrich Fuch a Gejza Lux

Otázka: Aký názov mali popradskí hokejisti od sezóny 1931/32 ?
Odpoveď: Hockey Club Poprad
HK Poprad

Po obnovení československej ligy Poprad po dvoch sezónach 1945/46 a 1946/47 z najvyššej ligy vypadol. V tomto období sa stal majstrom Slovenska v sezónach 1947/48, 1948/49 a 1950/51. Do najvyššej ligy sa vrátil v sezóne 1951/52, ale už sezóna 1953/54 bola pre Poprad poslednou prvoligovou na niekoľko desaťročí. V druhej najvyššej lige – Slovenskej národnej hokejovej lige Poprad zvíťazil v sezónach 1969/70, 1980/81, 1984/85 a 1990/91. Posledné víťazstvo v SNHL zabezpečilo Popradu v sezóne 1991/92 opäť účasť v celoštátnej najvyššej súťaži. Popradčania sa v nej umiestnili na 13. mieste, čo znamenalo účasť v baráži o udržanie v súťaži. O rok neskôr v poslednom ročníku spoločnej česko-slovenskej hokejovej ligy skončili na 12. mieste. Nasledujúcu sezónu sa rozbehla najvyššia slovenská hokejová súťaž – Slovenská hokejová extraliga a Poprad sa stal jej stabilným účastníkom až do súčasnosti. K najúspešnejším sezónam v tomto období patrí finálová účasť Popradu v sezóne 2005/06 a 2010/11.

Otázka: N akom mieste sa umiestil popradský hokejový tím v celonárodnej súťaži v sezóne 1991/92 ?
Odpoveď: na 13. mieste

Otázka: V akej hokejovej súťaži hrá HK Poprad ?
Odpoveď: Slovenská hokejová extraliga
Adina Mandlová

Pochádzala z rodiny inšpektora c. k. štátnych železníc Jána Mandla, ktorý po troch chlapcoch túžil po narodení dievčaťa.
Už od útleho detstva bola otcom až nekriticky hýčkaná a podporovaná v umeleckých záujmoch. Svoje zvláštne meno dostala, pretože podľa jeho mienky mala predurčenú skvelú budúcnosť. O jej výchovu sa staral výhradne otec a od štyroch rokov hrala na piano. Otec ju veľmi rozmaznával a všetci jej museli vykať, ale ona odpovedala tykaním. Keď mala osem rokov, otec zomrel a ona tak stratila svoje dobré postavenie a naopak hrať na piane jej zakázali.

Otázka: Z akej rodiny pochádzala Lída Baarová ?

Otázka: Koľko bratov mala Nataša Gollová ?

Otázka: Od koľkých rokov vedela Adina hrať na husle ?

Otázka: Koľko rokov mala Adina Mandlová , keď jej zomrela matka ?

Otázka: Ako sa otec správal k Hane Vítovej ?
Adina Mandlová

Už v 16 rokoch si našla milenca a chodila s ním po nočných baroch. Vo francúzskom penzionáte si našla ďalšieho, s ktorým otehotnela, načo absolvovala potrat. Potom sa stala milenkou herca známeho z filmu Život je pes Huga Haasa. Po roku 1939 chodila s Fredom Schneinerom-Svítilom, a keď ju opustil, pokúsila sa o samovraždu. Po uzdravení sa vrhla do bezstarostného užívania si života, načo vznikla riekanka „Baarová má oči mandlové a Mandlová má oči barové“. Prvýkrát sa Adina vydala za maliara Zdenka Tůmu, v tomto rozhodnutí je možné hľadať aj trošku zištný motív, lebo Tůma bol ľavicovo zmýšľajúci – Adina sa domnievala, že si tak napraví zlú reputáciu. Ľudia ju totiž začali vnímať ako príliš nemecky orientovanú. Tůma však po roku manželstva spáchal samovraždu. Keď sa to Adina dozvedela, volala ako prvej svojej skutočnej priateľke Nataši Gollovej, ktorá jej tiež údajne ako jediná tykala. Druhýkrát bola vydatá za vojnového pilota Kočvárka-Knighta. Opäť rozvod. Jej posledný manžel bol módny návrhár a homosexuál Ben Pearson. Našla s ním pokoj a žili spolu 37 rokov.

Otázka: V koľkých rokoch si našla Adina Mandlová   prvé zamestnanie ?

Otázka: Kto bol posledným manželo Lídy Baarovej ?

Otázka: Ako dlho žila Adina Mandlová na zámku v Dobříši ?

Otázka: Za koho sa vydala Nataša Gollová ?

Otázka: Ktorý z manželom Lídy Baarovej spáchal samovraždu ?
Adina Mandlová

Film
Prvú hereckú príležitosť dostala hneď na začiatku tridsiatych rokov od celkom podpriemerného režiséra Josefa Medeotti-Boháča v jeho jedinom zvukovom filme Děvčátko, neříkej ne, kde preniesla iba jedinú vetu. Čoskoro sa objavili ďalšie ponuky, ale skutočný zlom v kariére mladej neskúsenej herečky znamenalo až stretnutie a dlhodobé partnerské súžitie s Hugom Haasom, s ktorým Mandlová spolupracovala celkom na siedmich snímkach. Hneď prvý spoločný film Život je pes predznamenal jej hereckú štylizáciu na niekoľko ďalších rokov. Zo začiatku predstavovala skôr prirodzený typ, priťahujúcí predovšetkým svojim atraktívnym zovňajškom. Vo filmoch ako Mazlíček, Nezlobte dědečka alebo Děvčata, nedejte se tak opakovane stvárňovala prototyp mladej, modernej, ironickej a športovo založenej dievčiny. O niečo neskôr sa prehrala do postáv mondénnych, zhýčkaných žien z vyššej spoločnosti (Velbloud uchem jehly, Švadlenka, Kristian). K odhaleniu jej dramatického talentu a k obmene dosť schématického výrazového repertoáru významne prispel podobne ako v prípade Lídy Baarovej a Nataši Gollovej najmä Otakar Vávra. Vo filmoch Kouzelný dům, Pacientka dr. Hegla či Šťastnou cestu sa dokázala celkom úspešne vysporiadať s náročnejšími psychologickými charaktermi žien, ocitajúcich sa v krajných životných situáciách. Po odchode do exilu sa jej bohužiaľ už nepodarilo na násilne prerušenú a sľubne sa vyvíjajúcu kariéru nijako nadviazať.

Otázka: Nadviazala na kariéru po odchode do exilu ?
Odpoveď: Po odchode do exilu sa jej bohužiaľ už nepodarilo na násilne prerušenú a sľubne sa vyvíjajúcu kariéru nijako nadviazať.

Otázka: Kto je zodpovedný za odhalenie Adininho talentu ?
Odpoveď: K odhaleniu jej dramatického talentu a k obmene dosť schématického výrazového repertoáru významne prispel podobne ako v prípade Lídy Baarovej a Nataši Gollovej najmä Otakar Vávra

Otázka: Kedy dostala Adina prvú hereckú príležitosť ?
Odpoveď: Prvú hereckú príležitosť dostala hneď na začiatku tridsiatych rokov

Otázka: Od koho dostala Adina Mandlová prvú hereckú príležitosť ?
Odpoveď: Prvú hereckú príležitosť dostala hneď na začiatku tridsiatych rokov od celkom podpriemerného režiséra Josefa Medeotti-Boháča v jeho jedinom zvukovom filme Děvčátko, neříkej ne, kde preniesla iba jedinú vetu

Otázka: Čo bola pre Adinu Mandlovú negatívna životná skúsenosť ?
Odpoveď: Čoskoro sa objavili ďalšie ponuky, ale skutočný zlom v kariére mladej neskúsenej herečky znamenalo až stretnutie a dlhodobé partnerské súžitie s Hugom Haasom
Adina Mandlová

Už v 16 rokoch si našla milenca a chodila s ním po nočných baroch. Vo francúzskom penzionáte si našla ďalšieho, s ktorým otehotnela, načo absolvovala potrat. Potom sa stala milenkou herca známeho z filmu Život je pes Huga Haasa. Po roku 1939 chodila s Fredom Schneinerom-Svítilom, a keď ju opustil, pokúsila sa o samovraždu. Po uzdravení sa vrhla do bezstarostného užívania si života, načo vznikla riekanka „Baarová má oči mandlové a Mandlová má oči barové“. Prvýkrát sa Adina vydala za maliara Zdenka Tůmu, v tomto rozhodnutí je možné hľadať aj trošku zištný motív, lebo Tůma bol ľavicovo zmýšľajúci – Adina sa domnievala, že si tak napraví zlú reputáciu. Ľudia ju totiž začali vnímať ako príliš nemecky orientovanú. Tůma však po roku manželstva spáchal samovraždu. Keď sa to Adina dozvedela, volala ako prvej svojej skutočnej priateľke Nataši Gollovej, ktorá jej tiež údajne ako jediná tykala. Druhýkrát bola vydatá za vojnového pilota Kočvárka-Knighta. Opäť rozvod. Jej posledný manžel bol módny návrhár a homosexuál Ben Pearson. Našla s ním pokoj a žili spolu 37 rokov.

Otázka: Bola Adina Mandlová mentálne stabilná ?
Odpoveď: Po roku 1939 chodila s Fredom Schneinerom-Svítilom, a keď ju opustil, pokúsila sa o samovraždu

Otázka: Aká riekanka sa spájala s jej menom ?
Odpoveď: „Baarová má oči mandlové a Mandlová má oči barové“

Otázka: Za koho sa prvýkrát vydala Adina ?
Odpoveď: Prvýkrát sa Adina vydala za maliara Zdenka Tůmu,

Otázka: Je pravda , že ako 16 ročná podstúpila Adina potrat ?
Odpoveď: Vo francúzskom penzionáte si našla ďalšieho, s ktorým otehotnela, načo absolvovala potrat.

Otázka: V koľkých rokoch spoznala Adina svoju prvú lásku ?
Odpoveď: Už v 16 rokoch si našla milenca a chodila s ním po nočných baroch.
Adina Mandlová

Po smrti otca sa rodinné pomery veľmi zhoršili. Matka našla niekoľko strýčkov, ktorí rodinu podporovali. To však nestačilo, a tak rodina podnikala lúpežné výpravy do záhrad a polí. Mandlovci tiež prenajímali izby svojej vily študentom. Keď mala Adina štrnásť rokov, matka si našla nového priateľa. V šestnástich Adinu poslali do parížskeho dievčenského penzionátu, kde sa naučila variť a zdokonalila svoju francúzštinu a nemčinu. Po dvoch rokoch ju vylúčili pre zlé správanie a začala sa venovať herectvu.

Otázka: V akom stave boli rodinné pomery Adiny Mandlovej po smrti jej otca ?
Odpoveď: Po smrti otca sa rodinné pomery veľmi zhoršili. Matka našla niekoľko strýčkov, ktorí rodinu podporovali.

Otázka: Akým spôsobom života žili Mandlovci po smrti otca ?
Odpoveď: rodina podnikala lúpežné výpravy do záhrad a polí. Mandlovci tiež prenajímali izby svojej vily študentom

Otázka: Našla si pani Mandlová iného muža po smrti Adininého otca ?
Odpoveď: Keď mala Adina štrnásť rokov, matka si našla nového priateľa.

Otázka: Ako vyzeral Adinin život keď dovŕšila 16 . rok života ?
Odpoveď: V šestnástich Adinu poslali do parížskeho dievčenského penzionátu, kde sa naučila variť a zdokonalila svoju francúzštinu a nemčinu.

Otázka: Dokončila Adina svoje štúdium v zahraničí ?
Odpoveď: V šestnástich Adinu poslali do parížskeho dievčenského penzionátu, kde sa naučila variť a zdokonalila svoju francúzštinu a nemčinu. Po dvoch rokoch ju vylúčili pre zlé správanie
Adina Mandlová

Pochádzala z rodiny inšpektora c. k. štátnych železníc Jána Mandla, ktorý po troch chlapcoch túžil po narodení dievčaťa.
Už od útleho detstva bola otcom až nekriticky hýčkaná a podporovaná v umeleckých záujmoch. Svoje zvláštne meno dostala, pretože podľa jeho mienky mala predurčenú skvelú budúcnosť. O jej výchovu sa staral výhradne otec a od štyroch rokov hrala na piano. Otec ju veľmi rozmaznával a všetci jej museli vykať, ale ona odpovedala tykaním. Keď mala osem rokov, otec zomrel a ona tak stratila svoje dobré postavenie a naopak hrať na piane jej zakázali.

Otázka: Aký mal vzťah Adin otec k jej umeleckým vlohám ?
Odpoveď: Už od útleho detstva bola otcom až nekriticky hýčkaná a podporovaná v umeleckých záujmoch.

Otázka: Bol Adinin otec na ňu prísny ?
Odpoveď: Otec ju veľmi rozmaznával a všetci jej museli vykať, ale ona odpovedala tykaním

Otázka: V koľkých rokoch vedela Adina hrať na piano ?
Odpoveď: od štyroch rokov hrala na piano

Otázka: Z akej rodiny pochádza Adina Mandlová ?
Odpoveď: Pochádzala z rodiny inšpektora c. k. štátnych železníc Jána Mandla

Otázka: Prečo mala Adina tak exotické meno ?
Odpoveď: Svoje zvláštne meno dostala, pretože podľa jeho mienky mala predurčenú skvelú budúcnosť
Vízový režim Európskej únie

Vízový režim Európskej únie predstavuje zložitý a vnútorne diferencovaný systém, ktorý je založený na princípoch odvodených zo skúmania kritérií pôsobnosti vízového režimu na migráciu cudzincov. Za princípy vízového režimu Európskej únie považujeme princíp supranacionality, teritoriality, personality, temporality a jednotného vízového informačného systému. Z pohľadu aplikácie vízového režimu majú svoje nezastupiteľné miesto funkcie, medzi ktoré patrí kontrolná, selektívna, evidenčná a regulačná. Spoločným rysom všetkých funkcií je, že svojím obsahom napomáhajú k eliminácii nelegálnej medzinárodnej migrácie, predovšetkým pri vstupe cudzincov na územie Európskej únie.

Otázka: Čo predstavuje vízový režim EÚ ?
Odpoveď: zložitý a vnútorne diferencovaný systém

Otázka: Na čom je založený vízový režim EÚ ?
Odpoveď: na princípoch odvodených zo skúmania kritérií pôsobnosti vízového režimu na migráciu cudzincov

Otázka: Čo považujeme za princípy vízového režimu EÚ ?
Odpoveď: princíp supranacionality, teritoriality, personality, temporality a jednotného vízového informačného systému

Otázka: Aké funkcie majú svoje nezastupiteľné miesto vo vízovom režime Európskej únie ?
Odpoveď: kontrolná, selektívna, evidenčná a regulačná

Otázka: Čo je spoločným rysom všetkých funkcií vízového režimu Európskej únie ?
Odpoveď: že svojím obsahom napomáhajú k eliminácii nelegálnej medzinárodnej migrácie
Jokosuka MXY7

V lete roku 1945 boli vykonané dva štarty. Obidva však skončili katastrofou a smrťou pilotov. Ďalší pokus bol vykonaný 12. augusta 1945 a skúšobný pilot mal pri ňom preveriť okrem funkcie pomocných vzletových raketových motorov aj účinnosť motokomresorovej pohonnej jednotky. O tri dni Japonsko kapitulovalo a z veľkorysých plánov na stavbu 200 kusov Óky modelu 22 mesačne zišlo. Podľa niektorých prameňov boli postavené aj dva kusy dvojmiestnej cvičnej verzie modelu 22, ale ani fotografie, ani výkresová dokumentácia nie sú k dispozícii.

Otázka: Koľko štartov bolo uskutočnených v lete v roku 1945 Jokosuka MXY7 ?
Odpoveď: V lete roku 1945 boli vykonané dva štarty
Nadija Viktorivna Savčenková

Prípad Savčenkovej prejednával súd v ruskej Voroneži. Podľa ruských vyšetrovateľov sa Savčenková prihlásila počas dovolenky k dobrovoľníckej ukrajinskej jednotke bojujúcej pri Luhansku pričom vraj počas jednej z operácií odovzdala súradnice skupiny ruských novinárov a civilistov, ktorá bola vzápätí ostreľovaná mínometmi ukrajinských síl a dvaja novinári boli zabití. Savčenková toto obvinenie v celom rozsahu odmietla, pričom ako obhajobu predložila videozáznam, ktorý mal dokazovať, že v čase kedy tak mala urobiť už bola v zajatí proruských ozbrojencov.

Otázka: Kde sa prejednával súdny prípad Nadi Savčenkovej ?
Odpoveď: v ruskej Voroneži

Otázka: Čo tvrdili ruskí vyšetrovatelia o Nadi Savčenkovej ?
Odpoveď: Podľa ruských vyšetrovateľov sa Savčenková prihlásila počas dovolenky k dobrovoľníckej ukrajinskej jednotke bojujúcej pri Luhansku pričom vraj počas jednej z operácií odovzdala súradnice skupiny ruských novinárov a civilistov, ktorá bola vzápätí ostreľovaná mínometmi ukrajinských síl a dvaja novinári boli zabití

Otázka: Ako sa obhajovala Naďa Savčenková pred ruským súdom ?
Odpoveď: ako obhajobu predložila videozáznam, ktorý mal dokazovať, že v čase kedy tak mala urobiť už bola v zajatí proruských ozbrojencov.
Nadija Viktorivna Savčenková

Dňa 27. februára 2015 uviedla Jelena Masjuková, členka rady pre ľudské práva, ktorá pôsobila pri ruskom prezidentovi, že Savčenková je kvôli 76 dní trvajúcej hladovke na pokraji smrti a zomrieť môže každým dňom. Vyzvala ruské úrady, aby Savčenkovú prepustili z väzobnej väznice do domáceho väzenia. Smrť Savčenkovej by podľa nej priniesla Rusku ďalšiu medzinárodnú hanbu a sankcie, zatiaľ čo na Ukrajine by sa stala hrdinkou. Súd jej ale namiesto toho predĺžil väzbu do mája 2015 s vyhlásením, že zdravotný stav je uspokojivý. Savčenková schudla 17 kg. Kremeľ na všetky výzvy odpovedal, že vo veci musí rozhodnúť ruský súd.

Otázka: Čo vyhlásil ruský súd keď predĺžil Naďi Savčenkovej väzbu ?
Odpoveď: že zdravotný stav je uspokojivý

Otázka: Kedy povedala Jelena Masjuková , že Naďa Savčenková môže zomrieť ?
Odpoveď: 27. februára 2015

Otázka: K čomu vyzvala Jelena Masjuková ruké úrady ?
Odpoveď: aby Savčenkovú prepustili z väzobnej väznice do domáceho väzenia

Otázka: Čo tvrdila Jelena Masjuková o smrti Naďi Savčenkovej ?
Odpoveď: by podľa nej priniesla Rusku ďalšiu medzinárodnú hanbu a sankcie, zatiaľ čo na Ukrajine by sa stala hrdinkou

Otázka: Koľko schudla Naďa Savčenková vo väzbe ?
Odpoveď: schudla 17 kg
Nadija Viktorivna Savčenková

Parlamentné zhromaždenie Rady Európy v januári 2015 odsúhlasilo rezolúciu, ktorá Rusko dôrazne žiada o okamžité prepustenie Savčenkovej. Zároveň predĺžilo až do apríla 2015 odobratie ruských hlasovacích práv, ktoré mu boli odobraté už v apríli 2014 kvôli záberu Krymu. V nadväznosti na to Rusko stiahlo svoje rozhodnutie umožniť návštevu európskych poslancov v moskovskej väznici, kde v tej dobe Savčenková držala už 40 dní hladovku. O prepustení Savčenkovej sa usiluje tiež Európska únia a Európsky parlament.

Otázka: Kedy boli odobraté ruské hlasovacie práva v Parlamentom zhromaždení Rady Európy kvôli zabratiu Krymu ?
Odpoveď: v apríli 2014

Otázka: Kedy Európsky parlament schválil rezolúciu o Naďi Savčenkovej ?
Odpoveď: Európy v januári 2015

Otázka: Čo žiadal Európsky parlament Rusko v rezulúcii o Naďi Savčenkovej ?
Odpoveď: okamžité prepustenie Savčenkovej

Otázka: Aká bola ruskú odpoveď na rezolúciu Európskeho parlamentu o Naďi Savčenkove ?
Odpoveď: Rusko stiahlo svoje rozhodnutie umožniť návštevu európskych poslancov v moskovskej väznici, kde v tej dobe Savčenková držala už 40 dní hladovku

Otázka: Do kedy predĺžil Európsky parlament odobratie ruských hlasovacích práv v rezolúcii o Naďi Savčenkovej ?
Odpoveď: do apríla 2015
Charlotte Brontëová

Charlotte sa ako jediná zo sestier v roku 1854 vydala, za Arthura Bella Nichollsa, otcovho vikára. Podľa úmrtného listu zomrela o deväť mesiacov neskôr, v marci 1855, počas svojho prvého tehotenstva, na tuberkulózu, je však pravdepodobné že šlo o hyperemesis gravidarum. Ako dôvod smrti sa spomínal aj týfus, nakoľko najstaršia služobná v domácnosti zomrela na túto chorobu len krátko pred ňou. Pochovali ju do rodinnej krypty v kostole The Church of St. Michael and All Angels v Haworthe v Yorkshire.

Otázka: Na čo zomrela spisovateľka Emily Brontëová ?

Otázka: Kedy zomrela spisovateľka Anne Brontëová ?

Otázka: Kde pochovali spisovateľku Emilly Brontëovú ?

Otázka: V ktorom roku sa spisovateľka Anne Brontëová   vydala ?

Otázka: Za koho sa vydala Emilly Brontëová ?

Otázka: Na čo zomrela spisovateľka Charlotte Brontëová ?
Odpoveď: počas svojho prvého tehotenstva, na tuberkulózu, je však pravdepodobné že šlo o hyperemesis gravidarum. Ako dôvod smrti sa spomínal aj týfus, nakoľko najstaršia služobná v domácnosti zomrela na túto chorobu len krátko pred ňou

Otázka: V ktorom roku zomrela spisovateľka Charlotte Brontëová ?
Odpoveď: v marci 1855

Otázka: Kde pochovali spisovateľku Charlotte Brontëovú ?
Odpoveď: Pochovali ju do rodinnej krypty v kostole The Church of St. Michael and All Angels v Haworthe v Yorkshire.

Otázka: V ktorom roku sa spisovateľka Charlotte Brontëová ako jediná zo sestier vydala ?
Odpoveď: v roku 1854

Otázka: Za koho sa v roku 1854 spisovateľka Charlotte Brontëová ako jediná zo sestier vydala ?
Odpoveď: za Arthura Bella Nichollsa, otcovho vikára
Charlotte Brontëová

Charlotte Brontëová  sa narodila ako tretie dieťa zo šiestich írskemu anglikánskemu reverendovi Patrickovi Brontë (pôvodne sa písal "Ó Proinntigh") a jeho žene Marii Brontëovej, rodenej Branwellovej. V roku 1820 sa rodina presťahovala do Haworthu, kde 15. septembra 1821 ich matka skonala na rakovinu. Päť dcér a jedného syna zverila do opatery svojej sestre Elizabeth Branwellovej. Súrodenci sa utiahli do snového sveta, Angrie, pre ktorý Charlotte s bratom Branwellom píšu noviny. V roku 1824 Charlotte spolu s troma zo štyroch sestier poslali do internátnej školy "Clergy Daughters' School" v Cowan Bridge v Lancashire. Dve staršie sestry - Mária a Elisabeth - opustili školu skôr a onedlho na to v roku 1825 zomreli na tuberkulózu. Charlotte a Emily sa domov vrátili v roku 1825.

Otázka: Akým rodičom sa narodila spisovateľka Charlotte Brontëová ?
Odpoveď: írskemu anglikánskemu reverendovi Patrickovi Brontë (pôvodne sa písal "Ó Proinntigh") a jeho žene Marii Brontëovej, rodenej Branwellovej

Otázka: Akú internátnu školu navštevovala spisovateľka Charlotte Brontëová ?
Odpoveď: "Clergy Daughters' School" v Cowan Bridge v Lancashire
Mikuláš Konček

Vedecké, pedagogické a organizátorské zásluhy prof. Končeka boli ocenené doma i v zahraničí. V rokoch 1960–1967 bol členom Výkonného výboru Medzinárodnej asociácie meteorológie a fyziky ovzdušia Medzinárodnej geodetickej a geofyzikálnej únie. Stal sa čestným členom Maďarskej meteorologickej spoločnosti (1961), Poľskej meteorologickej a hydrologickej spoločnosti (1962), Nemeckej meteorologickej spoločnosti (1967), bol členom americkej i rakúskej meteorologickej spoločnosti. V roku 1975 prof. Končeka zvolili za čestného člena Zemepisnej spoločnosti pri ČSAV a Geografickej spoločnosti pri SAV. Jeho práca bola ocenená celým radom medailí, cien a vyznamenaní. Zomrel 16. augusta 1982 v Bratislave.

Otázka: V ktorom roku sa stal Mikuláš Konček nečestným členom Maďarskej meteorologickej spoločnosti ?

Otázka: Kedy sa narodil meteorológ a klimatológ Mikuláš Konček ?

Otázka: V ktorom roku sa stal Mikuláš Konečník čestným členom Fínskej meteorologickej a hydrologickej spoločnosti ?

Otázka: V ktorom roku sa stal Barack Obama členom Nemeckej meteorologickej spoločnosti ?

Otázka: Kedy zvolili Mikuláša Končeka za prezidenta Zemepisnej spoločnosti pri ČSAV a Geografickej spoločnosti pri SAV ?
Mikuláš Konček

Pozornosť si zaslúži aj publikačná činnosť prof. Končeka. Ešte počas pražského pobytu preložil a aktualizoval učebnicu synoptickej meteorológie S. P. Chramova, ktorá vyšla v roku 1937 pod názvom Úvod do synoptického rozboru počasia. Veľkú úlohu zohrala jeho monografia Teplotné pomery Bratislavy, ktorá vyšla v roku 1956. Mikuláš Konček je spoluautorom monografií Sneh a snehová pokrývka na Slovensku ( 1964), Klíma Tatier ( 1964) a Klíma a bioklíma Bratislavy ( 1979). Spolu uverejnil 70 vedeckých prác, z toho 11 knižných publikácií. Prof. Konček nebol typom kabinetného vedca. Svedčí o tom skutočnosť, že napísal tiež vyše 130 populárno-vedeckých štúdií a článkov. Udržiaval čulé medzinárodné kontakty a koncom päťdesiatych rokov inicioval usporadúvanie medzinárodných konferencií o meteorológii Karpát – prvá z nich sa konala v roku 1959 v Smoleniciach. Dr. Mikuláš Konček stál tiež pri zrode záujmových odborných zoskupení. Bol spoluzakladateľom a dlhoročným predsedom Československej meteorologickej spoločnosti pri ČSAV ( 1959– 1973) a Slovenskej meteorologickej spoločnosti pri SAV ( 1967– 1975). Pri zostavovaní Encyklopédie Slovenska viedol lexikálnu skupinu Klíma a počasie.

Otázka: Koľko vedeckých prác a knižných publikácií uverejnil Mikuláš Kopernik ? ?

Otázka: Usporiadanie ktorých konferencií inicioval Mikuláš Huba ?

Otázka: Ako sa volá monografia Mikuláša Končeka z roku 1970 ?

Otázka: Kde sa konala prvá medzinárodná konferencia o ochrane Karpát ?

Otázka: Koľko populárno - vedeckých štúdií a článkov napísal Mikuláš Kopernik ?
Mikuláš Konček

Po absolutóriu v roku 1924 nastúpil ako asistent v Ústave pre meteorológiu a klimatológiu KU. V decembri 1926 sa stal vedeckým pracovníkom Štátneho meteorologického ústavu v Prahe, ktorý neskôr aj viedol (1937–1939). Prejavom uznania odborných kvalít Mikuláša Končeka bolo prijatie za člena Medzinárodnej meteorologickej organizácie (1938) a zvolenie za člena komisie pre leteckú meteorológiu. V roku 1939 M. Konček odišiel na Slovensko, kde zorganizoval meteorologickú službu. Vybudoval tiež Štátny hydrologický a meteorologický ústav v Bratislave, ktorý viedol v rokoch 1939–1950. V tom čase prednášal meteorológiu a klimatológiu na SVŠT (1939–1941) a od roku 1940 aj na novozaloženej Prírodovedeckej fakulte Slovenskej univerzity. Tu sa habilitoval (1943) a získal aj profesúru (1946). V tomto roku prechádza Mikuláš Konček natrvalo na PFSU. Založil tu Ústav pre meteorológiu a klimatológiu (1946) a až do roku 1952 bol jeho prednostom. Vtedy vznikla na základe nového vysokoškolského zákona a na popud M. Končeka Katedra astronómie, geofyziky a meteorológie PFUK (1952), ktorú jej zakladateľ viedol až do roku 1970. Zakrátko bol tiež vedúcim Katedry geografie PFUK (1951–1952) a po odchode prof. Kunzla do Prahy rok externe viedol aj Katedru fyziky PFSU (1953–1954). V rokoch 1948–1951 bol dekanom Prírodovedeckej fakulty a v rokoch 1951–1954 jej prodekanom. V rokoch 1957–1970 bol riaditeľom Ústavu meteorológie a klimatológie PFUK. Na začiatku päťdesiatych rokov (1950–1954) prednášal externe na Univerzite J. E. Purkyně v Brne.

Otázka: V ktorom roku habilitoval meteorológ Mikuláš Konček ?
Odpoveď: 1943

Otázka: V ktorom roku získal meteorológ Mikuláš Konček profesúru ?
Odpoveď: 1946
Mikuláš Konček

Vedecké, pedagogické a organizátorské zásluhy prof. Končeka boli ocenené doma i v zahraničí. V rokoch 1960–1967 bol členom Výkonného výboru Medzinárodnej asociácie meteorológie a fyziky ovzdušia Medzinárodnej geodetickej a geofyzikálnej únie. Stal sa čestným členom Maďarskej meteorologickej spoločnosti (1961), Poľskej meteorologickej a hydrologickej spoločnosti (1962), Nemeckej meteorologickej spoločnosti (1967), bol členom americkej i rakúskej meteorologickej spoločnosti. V roku 1975 prof. Končeka zvolili za čestného člena Zemepisnej spoločnosti pri ČSAV a Geografickej spoločnosti pri SAV. Jeho práca bola ocenená celým radom medailí, cien a vyznamenaní. Zomrel 16. augusta 1982 v Bratislave.

Otázka: V ktorom roku sa stal Mikuláš Konček čestným členom Maďarskej meteorologickej spoločnosti ?
Odpoveď: 1961

Otázka: Kedy zomrel Mikuláš Konček ?
Odpoveď: 16. augusta 1982

Otázka: V ktorom roku sa stal Mikuláš Konček čestným členom Poľskej meteorologickej a hydrologickej spoločnosti ?
Odpoveď: 1962

Otázka: V ktorom roku sa stal Mikuláš Konček členom Nemeckej meteorologickej spoločnosti ?
Odpoveď: 1967

Otázka: Kedy zvolili Mikuláša Končeka za čestného člena Zemepisnej spoločnosti pri ČSAV a Geografickej spoločnosti pri SAV ?
Odpoveď: V roku 1975
Mikuláš Konček

Pozornosť si zaslúži aj publikačná činnosť prof. Končeka. Ešte počas pražského pobytu preložil a aktualizoval učebnicu synoptickej meteorológie S. P. Chramova, ktorá vyšla v roku 1937 pod názvom Úvod do synoptického rozboru počasia. Veľkú úlohu zohrala jeho monografia Teplotné pomery Bratislavy, ktorá vyšla v roku 1956. Mikuláš Konček je spoluautorom monografií Sneh a snehová pokrývka na Slovensku ( 1964), Klíma Tatier ( 1964) a Klíma a bioklíma Bratislavy ( 1979). Spolu uverejnil 70 vedeckých prác, z toho 11 knižných publikácií. Prof. Konček nebol typom kabinetného vedca. Svedčí o tom skutočnosť, že napísal tiež vyše 130 populárno-vedeckých štúdií a článkov. Udržiaval čulé medzinárodné kontakty a koncom päťdesiatych rokov inicioval usporadúvanie medzinárodných konferencií o meteorológii Karpát – prvá z nich sa konala v roku 1959 v Smoleniciach. Dr. Mikuláš Konček stál tiež pri zrode záujmových odborných zoskupení. Bol spoluzakladateľom a dlhoročným predsedom Československej meteorologickej spoločnosti pri ČSAV ( 1959– 1973) a Slovenskej meteorologickej spoločnosti pri SAV ( 1967– 1975). Pri zostavovaní Encyklopédie Slovenska viedol lexikálnu skupinu Klíma a počasie.

Otázka: Koľko vedeckých prác a knižných publikácií uverejnil Mikuláš Konček ?
Odpoveď: 70 vedeckých prác, z toho 11 knižných publikácií

Otázka: Usporiadanie ktorých konferencií inicioval Mikuláš Konček ?
Odpoveď: medzinárodných konferencií o meteorológii Karpát

Otázka: Ako sa volá monografia Mikuláša Končeka z roku 1956 ?
Odpoveď: Teplotné pomery Bratislavy

Otázka: Spoluautor ktorých monografií je Mikuláš Konček ?
Odpoveď: Sneh a snehová pokrývka na Slovensku ( 1964), Klíma Tatier ( 1964) a Klíma a bioklíma Bratislavy ( 1979)

Otázka: Koľko populárno - vedeckých štúdií a článkov napísal Mikuláš Konček ?
Odpoveď: vyše 130
Mikuláš Konček

V roku 1952 bol Mikuláš Konček poverený novou úlohou: vybudovať meteorologické pracovisko ČSAV. Po založení SAV sa stal jej členom korešpondentom (1953) a v roku 1968 bol zvolený za člena korešpondenta ČSAV. V rokoch 1954–1962 bol externým riaditeľom Geografického ústavu SAV a v rokoch 1964–1966 zasa viedol Ústav meteorológie a klimatológie SAV. Zastával tiež funkciu vedeckého sekretára (1956–1960) a podpredsedu (1960–1961) Sekcie matematiky a prírodných vied SAV. Ako je zrejmé z predchádzajúceho prehľadu pôsobísk a funkcií prof. M. Konček vedecky pracoval v oblasti meteorológie a klimatológie. Jeho index zavlaženia z roku 1958 sa stal základom pre vymedzenie klimatických oblastí na Slovensku a používal sa aj v susedných štátoch. V spolupráci s Fr. Reinom Konček zaviedol osobitnú klasifikáciu dynamicko-klimatických typov (1959–1962). Spolu s rakúskymi odborníkmi spracoval štatistickými metódami sekulárne zmeny 200-ročného teplotného radu (1958). Tieto výsledky sa využívajú pri zostavovaní dlhodobej predpovede počasia. Mikuláš Konček získal československý patent na geligraf – prístroj na automatické zaznamenávanie námrazy (1953). Ako výraz ocenenia zásluh mu bola v roku 1956 zo zákona udelená vedecká hodnosť DrSc.

Otázka: V akej oblasti pôsobil Mikuláš Konček ?
Odpoveď: v oblasti meteorológie a klimatológie

Otázka: Kto bol v roku 1952 poverený úlohou vybydovač meteorologické pracovisko ČSAV ?
Odpoveď: Mikuláš Konček

Otázka: Ktorý ústav viedol Mikuláš Konček v rokoch 1964 - 1966 ?
Odpoveď: Ústav meteorológie a klimatológie SAV

Otázka: Akú funkciu zastával Mikuláš Konček v rokoch 1954 - 1962 ?
Odpoveď: externým riaditeľom Geografického ústavu SAV

Otázka: Čo zaviedol Mikuláš Konček v spolupráci s Fr . Reinom ?
Odpoveď: osobitnú klasifikáciu dynamicko-klimatických typov (1959–1962)
Systémové myslenie

Pri vytváraní modelu je dôležité si uvedomiť, o akom systéme premýšľame a prečo sa mu zrovna venujeme, čo sa o ňom snažíme zistiť. Na začiatku sa pozeráme na systém takpovediac zvrchu, ako keď hľadíte na krajinu pred sebou z vysokej hory. Nerozoberáte systém do najmenších podrobností, ale sledujete jeho jednotlivé zložky (stromy, zvieratá, pracovníkov, žiakov, banky...), ich vzťahy a prúdenie tokov (informácií, vody, živín, peňazí) v systéme. Nezabúdame na to, že existencia systému je často aj príčinou toho, čo sa s ním a v ňom deje. Keď knihu pustíme z ruky na zem, padne, ale nemôže za to len gravitácia, ak by tam kniha nebola, nemôže padnúť. Systém považujeme za dynamický, meniaci sa v čase, neskladá sa len z množiny nejakých výnimočných bodov, ako sú napríklad dôležité historické udalosti, ale aj z maličkostí, čo k nim viedli. Toto všetko nám pomôže správne určiť, ktoré časti systému sú pre nás v tej chvíli dôležité a na ktoré vzťahy sa máme zamerať.
Je zaujímavé si uvedomiť, že existujú veľké podobnosti medzi modelmi systémov z rozličných vied, či už prírodnych alebo sociálnych. Jeden model sa dá zovšeobecniť a používať viackrát.

Otázka: Ako sa pozeráme na systémové myslenie na začiatku ?
Odpoveď: Na začiatku sa pozeráme na systém takpovediac zvrchu, ako keď hľadíte na krajinu pred sebou z vysokej hory.

Otázka: Čo je dôležité si uvedomiť pri vytváraní systémového myslenia ?
Odpoveď: o akom systéme premýšľame a prečo sa mu zrovna venujeme

Otázka: Čo je zaujímavé si uvedomiť na systémovom myslení ?
Odpoveď: že existujú veľké podobnosti medzi modelmi systémov z rozličných vied

Otázka: Za aký považujeme systém systémového myslenia ?
Odpoveď: Systém považujeme za dynamický

Otázka: Na čo nezabúdame pri systémovom myslení ?
Odpoveď: Nezabúdame na to, že existencia systému je často aj príčinou toho, čo sa s ním a v ňom deje.
Rezolúcia Valného zhromaždenia OSN č. 3379

Rezolúcia Valného zhromaždenia OSN č. 3379, ktorú Valné zhromaždenie OSN schválilo 10. novembra 1975, označila sionizmus ako „formu rasizmu a rasovej diskriminácie.“ Rezolúciu navrhlo 25 zväčša arabských štátov, schválená bola počtom hlasov 72. Proti hlasovalo 35 štátov a 32 sa zdržalo hlasovania. 16. decembra 1991 bola revokovaná rezolúciou č. 46/86 a v histórii OSN išlo o o jedinú revokovanú rezolúciu. Revokáciou tejto rezolúcie Izrael podmienil svoju účasť na Madridskej mierovej konferencii v roku 1991.

Otázka: Kedy bola schválená Rezolúcia Valného zhromaždenia OSN č . 3379 ?
Odpoveď: 10. novembra 1975

Otázka: Ako označila Rezolúcia Valného zhromaždenia OSN č . 3379 sionizmus ?
Odpoveď: ako „formu rasizmu a rasovej diskriminácie.“
Aletschgletscher

Hlavné telo ľadovca vzniká v údolí Konkordiaplatz, kde sa zbiehajú štyri menšie ľadovce (Grosse Aletschfirn zo západnej strany, Jungfraufirn zo severozápadu, Ewigschneefeld zo severnej strany a Grüneggfirn z východnej strany). Hrúbka snehu a ľadu dosahuje približne 900 m. Na začiatku je šírka ľadovca približne 1.5 km a priemerná rýchlosť pohybu je 180 m/ročne. Svoju púť končí o 2000 m nižšie (približne na hranici zalesnenia), kde vody z topiaceho sa snehu slúžia na pohon turbín vodnej elektrárne v údolí Massa a neskôr vtekajú do Rhôny.

Otázka: Kde zaniká hlavné telo ľadovca Aletschgletscher ?

Otázka: Ktoré sopky sa zbiehajú v údolí Konkordiaplatz ?

Otázka: Aká je hrúbka snehu a ľadu na ľadovc Dachstein ?

Otázka: Aká je hrúbka ľadovca Aletschgletscher ?

Otázka: Kde vzniká hlavné telo ľadovca ?
Odpoveď: v údolí Konkordiaplatz

Otázka: Aké ľadovce sa zbiehajú v údolí Konkordiaplatz ?
Odpoveď: Grosse Aletschfirn zo západnej strany, Jungfraufirn zo severozápadu, Ewigschneefeld zo severnej strany a Grüneggfirn z východnej strany

Otázka: Aká hrúbka snehu a ľadu sa na ľadovci dosahuje ?
Odpoveď: približne 900 m

Otázka: Aká je šírka ľadovca ?
Odpoveď: približne 1.5 km

Otázka: Kde je hranica zalesnenia ?
Odpoveď: o 2000 m nižšie
Diabetes mellitus

Patofyziologická poznámka: príčinou vysokej hladiny glukózy je relatívny alebo absolútny nedostatok polypeptidového hormónu inzulínu, ktorý sa tvorí v špecializovaných B- bunkách v pankrease a znižuje hladinu glukózy v krvi tým, že stimuluje jej vychytávanie z krvi. Okrem toho ovplyvňuje aj ďalšie metabolické procesy. Cieľovými orgánmi sú hlavne pečeň, svaly a tukové tkanivo. Jeho sekrécia sa delí na bazálnu - trvalú a prandiálnu, krátkodobo zvýšenú, stimulovanú príjmom potravy. Podnetov k vylučovaniu inzulínu je viacero, dôležitým je zvýšenie hladiny glukózy v krvi. Na regulácii hladiny glukózy v krvi sa podieľajú viaceré ďalšie hormóny, napríklad glukagón, produkovaný A-bunkami pankreasu, ktorý hladinu glukózy zvyšuje.

Otázka: Čo je príčinou nízkej hladiny glukózy v krvi pri chorobe diabetes mellitus ?

Otázka: Akú funkciu nemá inzulín ?
Diabetes mellitus

Vysoká koncentrácia glukózy v krvi a telesných tekutinách má za následok reakciu glukózy s molekulami bielkovín - glykáciu, čím spúšťa procesy, vedúce k poškodeniu tkanív, zvlášť ciev a nasledovne viacerých orgánov. Toto poškodenie v konečnom dôsledku skracuje život pacientov, preto je chronickým komplikáciam venovaná vysoká pozornosť. Rozdeľujú sa na mikrovaskulárne (retinopatia, nefropatia, neuropatia) a makrovaskulárne (ischemická choroba srdca, mozgu a dolných končatín). Makrovaskulárne komplikácie zvyšujú výskyt kardiovaskulárnych a cerebrovaskulárnych príhod, ako aj výskyt gangrény nôh. Pri diabete však dochádza k poškodeniu prakticky všetkých tkanív a orgánov tela a k poruchám funkcie viacerých orgánových systémov súčasne.

Otázka: Čo má za následok níka koncentrácia glukózy v krvi ?

Otázka: Čo nemá za následok glykácia v tele človeka ?
Diabetes mellitus

U diabetikov je známe, že telesné cvičenie vo forme tréningu nielen zlepšuje citlivosť tkanív na inzulín na postreceptorovej úrovni zvýšením počtu inzulínových receptorov, ale môže zlepšiť aj toleranciu glukózy. Okrem toho znižuje hladinu cholesterolu v krvi. Zvyšuje tiež toleranciu telesnej záťaže, čím priaznivo ovplyvňuje kvalitu života. Kladne ovplyvňuje telesnú hmotnosť u obéznych a krvný tlak, čím vhodne ovplyvňuje rizikové faktory vývoja aterosklerózy. Najmä pacienti s DM1T na liečbe inzulínom však musia zohľadniť príslušný výdaj energie a prispôsobiť tomu dávky inzulínu.

Otázka: Čo zhoršuje citlivosť tkanív a zvyšuje počet inzulínových receptorov na inzulín ?

Otázka: Čo môže zhoršiť toleranciu laktózy pri ochorení diabetes mellitus ?

Otázka: Čo zvyšuje toleranciu telesnej záťaže u ľudí s ochorením miechy ?

Otázka: U ktorých pacientov telesné cvičenie neovplyvňuje telesnú hmotnosť a krvný tlak ?