lukasjanek/skquad huggingface dataset:
Lev Isaakovič Šestov

V Ríme sa Šestov oženil v roku 1896 s dievčinou Annou Eleazarovnou Berezovskou (fonetický prepis mena). Bola pravoslávneho vyznania. Pretože Šestovov otec bol ortodoxným židom, musel Šestov toto manželstvo uchovávať pred otcom v tajnosti. Veľkú časť prežitého manželstva prežil s Annou za hranicami. Náboženská zátrpčivosť Šestovovho otca mala na charakter filozofických myšlienok Šestova opačný vplyv ako by ktokoľvek iný čakal. Posilnila ho táto skutočnosť dosť na to, aby sa stal adogmatickým filozofom.

Otázka: Akého vierovyznania bol filozof Lev Isaakovič Šestov ?
Odpoveď: bol ortodoxným židom

Otázka: S kým sa oženil filozof Lev Isaakovič Šestov v roku 1896 ?
Odpoveď: s dievčinou Annou Eleazarovnou Berezovskou (fonetický prepis mena)
Planetárna hmlovina

Všeobecne povedané, planetárne hmloviny by mali byť symetrické alebo takmer guľové, je však možné pozorovať široké spektrum tvarov a zložitých foriem. Približne 10 % planetárnych hmlovín sú prísne bipolárne a malé množstvo je asymetrické. Jedna je takmer pravouhlá. Príčiny tak veľkého množstva foriem nie sú celkom objasnené, ale môže to byť spôsobené gravitačnými interakciami s hviezdnym sprievodcom, ak je centrálna hviezda zložkou dvojhviezdy. Druhou možnosťou je narušovanie toku materiálu planétami vzdialenejšími od hviezdy vo chvíli, keď sa hmlovina formuje.

Otázka: Aký tvar by mali mať planetárne hmloviny ?
Odpoveď: symetrické alebo takmer guľové

Otázka: Koľko percent planetárnych hmlovín je bipolárnych ?
Odpoveď: Približne 10 %

Otázka: Aké sú príčiny tak veľkého množstva foriem planetárnych hmlovín ?
Odpoveď: Príčiny tak veľkého množstva foriem nie sú celkom objasnené

Otázka: Aké sú možné príčiny veľkého množstva foriem planetárnych hmlovín ?
Odpoveď: Príčiny tak veľkého množstva foriem nie sú celkom objasnené, ale môže to byť spôsobené gravitačnými interakciami s hviezdnym sprievodcom, ak je centrálna hviezda zložkou dvojhviezdy. Druhou možnosťou je narušovanie toku materiálu planétami vzdialenejšími od hviezdy vo chvíli, keď sa hmlovina formuje.
Planetárna hmlovina


Plyny planetárnych hmlovín sa pohybujú od centrálnej hviezdy rýchlosťou niekoľkých kilometrov za sekundu. V rovnakej chvíli, keď plyny expandujú, sa centrálna hviezda ochladzuje, ako vyžaruje svoju energiu – fúzne reakcie sa zastavujú, pretože hviezda nie je dostatočne hmotná, aby dosiahla teplotu jadra potrebnú pre fúziu uhlíka a kyslíka. Nakoniec sa ochladí natoľko, že nie je schopná vydávať dosť ultrafialového žiarenia, aby udržala vzďaľujúce sa plyny ionizované. Hviezda sa stane bielym trpaslíkom a atómy a molekuly plynného mraku sa rekombinujú, čím sa pre nás stanú neviditeľnými.

Otázka: Čo sa stane , keď plyny planetárnych hmlovín expandujú ?
Odpoveď: keď plyny expandujú, sa centrálna hviezda ochladzuje, ako vyžaruje svoju energiu – fúzne reakcie sa zastavujú

Otázka: Čo sa stane , ak sa hviezda dostatočne ochladí ?
Odpoveď: nie je schopná vydávať dosť ultrafialového žiarenia, aby udržala vzďaľujúce sa plyny ionizované

Otázka: Ako sa hviezda stane bielym trpaslíkom ?
Odpoveď: nie je schopná vydávať dosť ultrafialového žiarenia, aby udržala vzďaľujúce sa plyny ionizované

Otázka: Ako rýchlo sa pohybujú plyny planetárnych hmlovín ?
Odpoveď: rýchlosťou niekoľkých kilometrov za sekundu
Planetárna hmlovina

Fúzia hélia je extrémne citlivá na teplotu s reakčnou rýchlosťou úmernou T40. To znamená, že iba 2 % nárast teploty viac ako zdvojnásobí rýchlosť reakcií. To zapríčiňuje, že hviezda sa stáva veľmi nestabilnou – malé zvýšenie teploty vedie k prudkému nárastu rýchlosti reakcií, čo uvoľní veľké množstvá energie ďalej zvyšujúce teplotu. Héliová horiaca šupka rýchlo expanduje a ochladí sa, čo opäť zníži rýchlosť reakcií. To vytvára mohutné pulzácie, ktoré sa časom stanú dostatočne mohutnými na to, aby odhodili celú hviezdnu atmosféru do priestoru.

Otázka: Na čo je citlivá fúzia hélia ?
Odpoveď: Fúzia hélia je extrémne citlivá na teplotu s reakčnou rýchlosťou úmernou T40.

Otázka: Aký nárast teploty zdvojnásobí rýchlosť reakcií fúzii hélia ?
Odpoveď: iba 2 %

Otázka: Čo zapríčiňuje nestabilitu hviezd ?
Odpoveď: hviezda sa stáva veľmi nestabilnou – malé zvýšenie teploty vedie k prudkému nárastu rýchlosti reakcií, čo uvoľní veľké množstvá energie ďalej zvyšujúce teplotu.

Otázka: Čo vytvára mohutné pulzácie hviezd ?
Odpoveď: Héliová horiaca šupka rýchlo expanduje a ochladí sa, čo opäť zníži rýchlosť reakcií.

Otázka: Aké silné sa stanú mohutné pulzácie hviezd ?
Odpoveď: mohutné pulzácie, ktoré sa časom stanú dostatočne mohutnými na to, aby odhodili celú hviezdnu atmosféru do priestoru
Planetárna hmlovina

Na konci 20. storočia technologický pokrok rozšíril štúdium planetárnych hmlovín. Hubbleov teleskop umožnil astronómom študovať svetelné emisie mimo viditeľného svetla, neviditeľné z pozemských observatórií. Infračervené a ultrafialové štúdie planetárnych hmlovín dovolili omnoho presnejšie určenie teploty, hustoty a početnosti výskytu hmlovín. Technológia CCD umožňuje, oproti predchádzajúcim možnostiam, omnoho presnejšie merania aj veľmi slabých spektrálnych čiar. Hubbleov teleskop tiež ukázal, že aj keď sa mnoho hmlovín zo Zeme zdá byť jednoduchými a pravidelnými, pri veľmi vysokom optickom rozlíšení dosiahnuteľnom nad zemskou atmosférou boli odhalené aj veľmi zložité štruktúry.

Otázka: Čo umožnil Hubbleov teleskop ?
Odpoveď: Hubbleov teleskop umožnil astronómom študovať svetelné emisie mimo viditeľného svetla, neviditeľné z pozemských observatórií.

Otázka: Čo umožnilo presnejšie určenie teploty , hustoty a početnosti výskytu planetárnych hmlovín ?
Odpoveď: Infračervené a ultrafialové štúdie planetárnych hmlovín

Otázka: Čo umožňuje technológia CCD ?
Odpoveď: Technológia CCD umožňuje, oproti predchádzajúcim možnostiam, omnoho presnejšie merania aj veľmi slabých spektrálnych čiar.
Planetárna hmlovina

Ako je vysvetlené ďalej, centrálne hviezdy planetárnych hmlovín sú veľmi horúce. Ich jasnosť je ale veľmi malá, z čoho vyplýva, že musia byť veľmi malé. Iba v okamihu, keď hviezda vyčerpá všetko svoje nukleárne palivo, sa môže zmrštiť do tak malej veľkosti. Planetárne hmloviny teda možno chápať ako záverečnú fázu vývoja hviezdy. Spektroskopické pozorovania ukazujú, že všetky planetárne hmloviny expandujú, čo vyvoláva myšlienku, že planetárne hmloviny sú vonkajšie vrstvy hviezdy odhodené do priestoru na konci jej života.

Otázka: Ako môžeme chápať planetárne hmloviny ?
Odpoveď: Planetárne hmloviny teda možno chápať ako záverečnú fázu vývoja hviezdy.

Otázka: Akú myšlienku vyvoláva expanzia planetárnych hmlovín ?
Odpoveď: že planetárne hmloviny sú vonkajšie vrstvy hviezdy odhodené do priestoru na konci jej života

Otázka: Aké sú centrálne hviezdy planetárnych hmlovín ?
Odpoveď: veľmi horúce

Otázka: Kedy sa hviezda môže zmrštiť ?
Odpoveď: keď hviezda vyčerpá všetko svoje nukleárne palivo

Otázka: Aká je jasnosť centrálnych hviezd planetárnych hmlovín ?
Odpoveď: veľmi malá
New York (mesto)




Oblasť bola v čase objavu Európanmi v roku 1524 obývaná asi 5 000 indiánmi z kmeňa Lenape. Objaviteľom bol Giovanni da Verrazano, taliansky cestovateľ v službách francúzskej koruny, ktorý miesto nazval Nouvelle Angoulême. Prvú európsku osadu pod názvom Nieuw Amsterdam založili Holanďania na južnom cípe Manhattanu v roku 1614 s cieľom obchodovať s kožušinami. Vodca holandských kolónií Peter Minuit kúpil Manhattan od kmeňa Lenape v roku 1626 za 60 guldenov (dnes už vyvrátená legenda hovorí, že Manhattan bol kúpený za sklenené koráliky v hodnote 24 dolárov). V roku 1664 dobyli mesto Angličania a premenovali ho na New York na počesť Jakuba II., kniežaťa z Yorku a Albany. Na konci druhej anglo-holandskej vojny získali Holanďania kontrolu nad indonézskym ostrovom Run, ktorý bol v tej dobe oveľa významnejší, a Angličania si ako výmenu mohli ponechať kontrolu nad New Yorkom. Do roku 1700 klesla populácia kmeňa Lenape na 200 osôb.

Otázka: Kto bol objaviteľ územia dnešného mesta San Francisco ?

Otázka: Ako nazval územie dnešného mesta Washington D.C. objaviteľ Christopher Columbus ?

Otázka: V ktorom roku bolo objavené územie dnešného mesta Boston ?

Otázka: Indiánmi z ktorého kmeňa bolo obývané územie dnešného mesta Los Angeles ?

Otázka: Kto založil prvú osadu na území dnešného mesta Philadephia ?
New York (mesto)


 
Hromadná doprava je v New Yorku prevažujúcou formou dopravy. Približne jedna tretina amerických používateľov hromadnej dopravy a tretina používateľov železnice žijú v New Yorku a okolitých predmestiach. Vo zvyšku krajiny naopak pre dochádzanie do práce používa 90 % obyvateľov automobily. New York je jediným mestom Spojených štátov, kde väčšina domácností nevlastní automobil. Na Manhattane ho nevlastní 75 % obyvateľov, kým celoštátny priemer je len 8 %. Priemerný obyvateľ New Yorku strávi dochádzaním do práce jeden týždeň v roku, teda 38,4 minúty denne, čo je najviac z veľkých amerických miest.

Newyorské metro je najväčším systémom metra na svete čo do počtu staníc, ktorých je 468. Ročne prepraví metro 1,5 miliardy cestujúcich, čo je tretí najväčší počet na svete. Newyorské metro je unikátne tým, že väčšina liniek je v prevádzke 24 hodín denne, čo kontrastuje s londýnskym, parížskym či tokijským metrom, ktoré sú v noci uzavreté.

Otázka: Aká forma dopravy prevažuje v Bardejove ?

Otázka: Koľko percent obyvateľov newyorskej časti Bronx nevlastní automobil ?

Otázka: Koľko percent obyvateľov USA vlastní automobil ?

Otázka: Koľko času strávi priemerný obyvateľ Košíc dochádzaním do práce ?

Otázka: Koľko autobusových staníc sa nachádza v New Yorku ?
New York (mesto)

Stredný Manhattan je najväčším obchodným centrom v Spojených štátoch a nachádza sa tu najviac newyorských mrakodrapov. Dolný Manhattan je tretím najväčším americkým obchodným centrom. Sídli tu New York Stock Exchange a NASDAQ, dve najväčšie svetové burzy cenných papierov čo do priemerného denného objemu obchodov a celkovej trhovej kapitalizácie. Viac ako 35 % percent príjmov ekonomiky generuje finančný sektor. Významným faktorom v miestnej ekonomike je aj obchod s nehnuteľnosťami, pretože celková cena všetkých newyorských nehnuteľností sa v roku 2006 odhadovala na 802,4 miliárd USD. Najhodnotnejšou nehnuteľnosťou je Time Warner Center, ktorej trhová cena sa v roku 2006 odhadovala na 1,1 miliardu USD.

Otázka: Ktoré miesto je najväčším obchodným centrom v Ázii ?

Otázka: V ktorej časti New Yorku sa nachádza najväčší počet rodinných domov ?

Otázka: Ktoré miesto je druhým najväčším obchodným centrom USA ?

Otázka: V ktorej časti New Yorku sídli radnica ?

Otázka: Ktorá budova je najhodnotnejšou nehnuteľnosťou Los Angeles ?
New York (mesto)

Do New Yorku smeruje najviac pasažierov medzinárodných leteckých liniek v rámci Spojených štátov. V oblasti fungujú tri veľké letiská, John F. Kennedy International, Newark Liberty International a LaGuardia a plánuje sa rozšírenie Stewart International Airport, v blízkosti Newburghu. Tieto tri letiská v roku 2005 využilo asi 100 miliónov cestujúcich a vzdušný priestor nad New Yorkom tak bol najhustejších v Spojených štátoch. Približne štvrtina Američanov, ktorí leteli v roku 2005 do zahraničia, využila letiská JFK a Newark.

Otázka: Ktoré sú tri najväčšie letiská New Yorku ?
Odpoveď: John F. Kennedy International, Newark Liberty International a LaGuardia
New York (mesto)

Verrazano-Narrows Bridge je najdlhší visutý most v Spojených štátoch. Hollandov tunel bol prvým mechanicky odvetrávaným tunelom určeným pre automobily na svete. V meste je prevádzkovaných asi 12 000 charakteristických žltých taxíkov. Roosevelt Island je s Manhattanom spojený lanovkou a Manhattan je s ďalšími miestami vnútri aj mimo hraníc mesta spojený trajektami.

New York má najväčšiu flotilu autobusov v Spojených štátoch. Železničná sieť spájajúca predmestské oblasti v štátoch New York, New Jersey a Connecticut má viac ako 250 staníc a 20 liniek. V New Yorku sa nachádzajú dve najrušnejšie železničné stanice Spojených štátov, Grand Central Terminal a Pennsylvania Station.

Otázka: Ktorý tunel New Yorku bol prvým mechanicky odvetrávaným tunelom na svete ?
Odpoveď: Hollandov tunel

Otázka: Ako sa volajú dve najrušnejšie železničné stanice v USA ?
Odpoveď: Grand Central Terminal a Pennsylvania Station

Otázka: Ako sa volá najdlhší visutý most v USA ?
Odpoveď: Verrazano-Narrows Bridge

Otázka: Koľko typických žltých taxíkov je prevádzkovaných v New Yorku ?
Odpoveď: asi 12 000
New York (mesto)


 
Hromadná doprava je v New Yorku prevažujúcou formou dopravy. Približne jedna tretina amerických používateľov hromadnej dopravy a tretina používateľov železnice žijú v New Yorku a okolitých predmestiach. Vo zvyšku krajiny naopak pre dochádzanie do práce používa 90 % obyvateľov automobily. New York je jediným mestom Spojených štátov, kde väčšina domácností nevlastní automobil. Na Manhattane ho nevlastní 75 % obyvateľov, kým celoštátny priemer je len 8 %. Priemerný obyvateľ New Yorku strávi dochádzaním do práce jeden týždeň v roku, teda 38,4 minúty denne, čo je najviac z veľkých amerických miest.

Newyorské metro je najväčším systémom metra na svete čo do počtu staníc, ktorých je 468. Ročne prepraví metro 1,5 miliardy cestujúcich, čo je tretí najväčší počet na svete. Newyorské metro je unikátne tým, že väčšina liniek je v prevádzke 24 hodín denne, čo kontrastuje s londýnskym, parížskym či tokijským metrom, ktoré sú v noci uzavreté.

Otázka: Aká forma dopravy prevažuje v New Yorku ?
Odpoveď: Hromadná doprava

Otázka: Koľko percent obyvateľov newyorskej časti Manhattan nevlastní automobil ?
Odpoveď: 75 % obyvateľov

Otázka: Koľko percent obyvateľov USA nevlastní automobil ?
Odpoveď: 8 %

Otázka: Koľko času strávi priemerný obyvateľ New Yorku dochádzaním do práce ?
Odpoveď: jeden týždeň v roku, teda 38,4 minúty denne

Otázka: Koľko staníc metra sa nachádza v New Yorku ?
Odpoveď: 468
New York (mesto)


Systém verejných škôl v New Yorku, ktorý spravuje New York City Department of Education, je najväčší v Spojených štátoch. Približne 1,1 milióna študentov navštevuje viac ako 1 200 škôl prvého a druhého stupňa. V meste funguje asi 900 ďalších súkromných a cirkevných škôl, pričom niektoré z nich patria medzi najprestížnejšie v celých Spojených štátoch. Hoci sa New York bežne neoznačuje ako univerzitné mesto, študuje tu približne 594 000 študentov vysokých škôl, čo je najviac v Spojených štátoch. V roku 2005 mali tri pätiny obyvateľov Manhattanu vysokoškolské vzdelanie a jedna štvrtina absolvovala nadväzujúce štúdium, vďaka čomu patrí Manhattan medzi oblasti s najväčším podielom vysokoškolsky vzdelaných obyvateľov v Spojených štátoch. City University of New York je treťou najväčšou verejnou vysokou školou v Spojených štátoch. V meste pôsobí verejná Fashion Institute of Technology, ktorá je súčasťou State University of New York. Medzi najznámejšie súkromné vysoké školy patria Barnard College, Columbia University, Cooper Union, Fordham University, New York University, The New School a Yeshiva University.

New York je centrom medicínskeho a biologického výskumu. Udeľuje sa tu najviac postgraduálnych titulov v biológii v Spojených štátov, pôsobí tu 40 000 lekárov a 127 laureátov Nobelovej ceny pôsobilo v miestnych inštitúciách. Mesto dostáva druhú najvyššiu dotáciu od National Institutes of Health zo všetkých amerických miest. V New Yorku sídli množstvo biomedicínskych výskumných inštitúcií, napríklad Memorial Sloan-Kettering Cancer Center, Rockefeller University, SUNY Downstate Medical Center, Albert Einstein College of Medicine, Mount Sinai School of Medicine a Weill Cornell Medical College.

Otázka: Koľko lekárov pôsobí v New Yorku ?
Odpoveď: 40 000 lekárov

Otázka: Koľko študentov vysokých škôl študuje v New Yorku ?
Odpoveď: približne 594 000 študentov

Otázka: Označuje sa mesto New York za univerzitné mesto ?
Odpoveď: neoznačuje

Otázka: Ktoré sú najznámejšie súkromné vysoké školy v New Yorku ?
Odpoveď: Barnard College, Columbia University, Cooper Union, Fordham University, New York University, The New School a Yeshiva University.
New York (mesto)


Kriminalita bola v New Yorku na extrémne vysokej úrovni v 80. rokoch a na začiatku 90. rokov, kedy tu prebiehala epidémia cracku. Od polovice 90. rokov však kriminalita postupne klesá a od roku 2005 je New York najbezpečnejším z 25 najväčších amerických miest. V roku 2002 tu bola kriminalita na rovnakej úrovni ako v meste Provo v Utahu a New York bol na 197. mieste z 216 amerických miest s viac ako 100 000 obyvateľmi. Násilná trestná činnosť poklesla medzi rokmi 1993 a 2005 o 75 % v období, keď na federálnej úrovni dochádzalo k nárastu. V roku 2005 klesol počet vrážd na najnižšiu úroveň od roku 1963. V roku 2007 bolo spáchaných menej ako 500 vrážd, čo je prvýkrát od roku 1963, kedy začali byť publikované tieto štatistiky.

Otázka: Kedy prebiehala v New Yorku epidémia cracku ?
Odpoveď: na začiatku 90. rokov

Otázka: Aký bezpečný je New York v porovnaní s inými mestami USA ?
Odpoveď: najbezpečnejším z 25 najväčších amerických miest
New York (mesto)

Súčasným starostom je Bill de Blasio, demokrat, rovnako ako jeho predchodca Michael Bloomberg, ktorý bol však v roku 2001 zvolený ako republikán. V roku 2005 bol Bloomberg znovuzvolený 59 % hlasov a v roku 2007 sa stal nezávislým. Bol známy snahami získať kontrolu nad vzdelávacím systémom od štátu, alebo agresívnou verejnou zdravotníckou politikou. Pre svoje druhé funkčné obdobie určil ako priority školskú reformu, zníženie chudoby a prísnu reguláciu držania zbraní. Spolu so starostom Bostonu Thomasom Meninom založil v roku 2006 Mayors Against Illegal Guns Coalition, organizáciu ktorej cieľom je „zlepšiť bezpečnostnú situáciu odstránením nelegálne držaných zbraní z ulíc“. Najsilnejšiu členskú základňu majú v New Yorku demokrati, tí tvoria 66 % zaregistrovaných voličov. V New York City nevyhral republikánsky kandidát vo voľbách na úrovni štátu New York alebo v prezidentských voľbách od roku 1924. Témami politických kampaní sú tu lacné bývanie, vzdelanie, ekonomický rozvoj a podpora zamestnanosti.

New York je najvýznamnejším zdrojom darov politickým stranám v Spojených štátoch. Štyri z piatich poštových smerovacích adries (ZIP Code), ktorých obyvatelia darujú najviac peňazí, sa nachádza na Manhattane. Rekordná je v tomto ohľade smerovacia adresa 10021 na Upper East Side, odkiaľ získali pri kampani v roku 2004 najviac peňazí ako John Kerry, tak aj George W. Bush. Pre New York je typická nerovnomernosť v objeme daní zaplatených či už na štátnej, alebo federálnej úrovni. Za každý dolár federálnych daní dostane New York služby v hodnote len 83 centov, takže ročne odovzdá na daniach o 11,4 miliardy viac než dostane späť. Mesto taktiež odosiela vláde štátu New York o 11 miliárd dolárov viac, než dostane späť.

Otázka: Kto je súčasným starostom amerického mesta New York ?
Odpoveď: Bill de Blasio
New York (mesto)

New York je veľmi kultúrne a etnicky rozmanitý. Historicky bol miestom vstupu imigrantov na americkú pôdu a pojem melting pot bol prvýkrát použitý na označenie imigrantov obývaných štvrtí na Lower East Side. Dnes je 36 % obyvateľov mesta narodených mimo územia Spojených štátov. Po Los Angeles a Miami je to tretí najväčší podiel v Spojených štátoch. Kým v týchto mestách sú imigranti kultúrne homogénni, v prípade New Yorku neexistuje žiadna dominantná imigrantská kultúra. Najväčší počet súčasných imigrantov do New Yorku pochádza z týchto desiatich krajín: Dominikánska republika, Čína, Guyana, Mexiko, Ekvádor, Haiti, Trinidad a Tobago, Kolumbia a Rusko V meste sa hovorí asi 170 jazykmi..

Otázka: Z ktorých krajín prichádza do New Yorku najviac imigrantov ?
Odpoveď: Dominikánska republika, Čína, Guyana, Mexiko, Ekvádor, Haiti, Trinidad a Tobago, Kolumbia a Rusko
New York (mesto)

Veľké množstvo obyvateľov je zamestnaných v priemysle, ale ich počet postupne klesá. Medzi najvýznamnejšie produkty vyrábané v New Yorku patria odevy, chemikálie, kovové výroby, potraviny, alebo nábytok. najstabilnejším sektorom je potravinárstvo. Vo výrobe potravín je zamestnaných viac ako 19 000 obyvateľov, mnohokrát imigrantov s malou znalosťou angličtiny a ročný obrat dosahuje 5 miliárd USD. Špecifickým newyorským exportným artiklom je čokoláda, ktorej export dosahuje ročne hodnotu asi 234 miliónov USD.

Otázka: Ktorý sektor hospodárstva je najstarším sektorom v meste New York ?
Odpoveď: potravinárstvo

Otázka: Čo je špecifickým vývozným artiklom mesta New York ?
Odpoveď: čokoláda
New York (mesto)

Stredný Manhattan je najväčším obchodným centrom v Spojených štátoch a nachádza sa tu najviac newyorských mrakodrapov. Dolný Manhattan je tretím najväčším americkým obchodným centrom. Sídli tu New York Stock Exchange a NASDAQ, dve najväčšie svetové burzy cenných papierov čo do priemerného denného objemu obchodov a celkovej trhovej kapitalizácie. Viac ako 35 % percent príjmov ekonomiky generuje finančný sektor. Významným faktorom v miestnej ekonomike je aj obchod s nehnuteľnosťami, pretože celková cena všetkých newyorských nehnuteľností sa v roku 2006 odhadovala na 802,4 miliárd USD. Najhodnotnejšou nehnuteľnosťou je Time Warner Center, ktorej trhová cena sa v roku 2006 odhadovala na 1,1 miliardu USD.

Otázka: Ktoré miesto je najväčším obchodným centrom v USA ?
Odpoveď: Stredný Manhattan

Otázka: V ktorej časti New Yorku sa nachádza najväčší počet mrakodrapov ?
Odpoveď: Stredný Manhattan

Otázka: Ktoré miesto je tretím najväčším obchodným centrom USA ?
Odpoveď: Dolný Manhattan

Otázka: V ktorej časti New Yorku sídli newyorská burza ?
Odpoveď: Dolný Manhattan

Otázka: Ktorá budova je najhodnotnejšou nehnuteľnosťou New Yorku ?
Odpoveď: Time Warner Center
New York (mesto)


New York je spolu s Londýnom a Tokiom hlavným centrom globálnej ekonomiky. New York je centrom amerického finančníctva, poisťovníctva a obchodu s nehnuteľnosťami. Odhadovaný hrubý domáci produkt newyorskej metropolitnej oblasti dosiahol v roku 2006 952,6 miliárd USD, čo z newyorskej metropolitnej oblasti robí najväčšiu miestnu ekonomiku v Spojených štátoch. V metropolitnej oblasti je sústredená väčšina ekonomickej aktivity v štátoch New York a New Jersey. V New Yorku sídli veľa najvýznamnejších obchodných spoločností, napríklad 44 spoločností zo zoznamu Fortune 500. New York je unikátny aj veľkým počtom zahraničných spoločností pôsobiacich v meste. Jednu desatinu pracovných miest v súkromnom sektore tvoria zahraničné spoločnosti.

Otázka: Aké bolo odhadované HDP mesta New York v roku 2006 ?
Odpoveď: 952,6 miliárd USD
New York (mesto)

V New Yorku sa tiež koná mnoho medzinárodných športových podujatí. V Queense sa každý rok koná tenisový US Open, jeden z grandslamových turnajov. Newyorský maratón je najväčším maratón na svete a ročníky 2004 – 2007 sú na prvých štyroch miestach medzi maratónmi čo do počtu pretekárov, ktorí dobehli do cieľa. V roku 2007 preteky dokončilo celkovo 38 557 bežcov. Millrose Games je každoročný atletický míting, v rámci ktorého sa bežia preteky na jednu míľu známe ako Wanamaker Mile. V New Yorku je taktiež populárny box a každoročne sa tu koná niekoľko turnajov, napríklad Amateur Boxing Golden Gloves v Madison Square Garden.

Otázka: Ktorý grandslamový tenisový turnaj sa každoročne koná v meste New York ?
Odpoveď: US Open

Otázka: Ktorý maratón je najväčším maratónom na svete ?
Odpoveď: Newyorský maratón
New York (mesto)


Ako prvá bola zasiahnutá v blízkosti 95. podlažia Severná veža (Tower #1). O čosi neskôr bola zasiahnutá Južná veža (Tower #2) v blízkosti 80. podlažia. Videozáznamy potvrdzujú, že pri nárazoch bolo zničených hneď niekoľko externých skriňových stĺpov na viacerých poschodiach. Takisto sa na niekoľkých poschodiach poškodili kľúčové podporné systémy a prvky konštrukcie jadra. Následná explózia asi 37 850 litrov leteckého paliva zničila ďalšie stĺpy na protiľahlých stranách a pravdepodobne narušila aj vnútornú statiku mrakodrapov.[5] Požiar leteckého paliva dosahujúci teplotu 650 až 1000 °C[6][7] počas nasledujúcej hodiny fatálne poškodil kľúčovú konštrukciu, ktorá držala poschodia veží spolu nad a pod sebou.[5] Oceľ začína mäknúť už pri 700°C[6], preto nosné konštrukcie budov povolili a stratili svoju nosnú funkciu, hoci určite nemožno hovoriť o ich úplnom roztavení. Následne došlo k „reťazovej reakcii“ hnanej tiažovými silami, keď poschodia nad miestom zrážky postupne klesali a narážali na poschodia pod miestom zrážky, čo možno vysvetliť aj enormnou hmotnosťou častí veží nad miestami nárazov. Veže WTC sa takto poskladali ako domčeky z karát,[5] pričom ich zrútenie na okolité budovy spôsobilo ďalšie rozsiahle požiare, ktoré priviedli k pádu zrejme aj osudnú Budovu WTC č. 7.

Otázka: Ktorá veža Svetového obchodného centra bola pri teroristických útokoch 11 . septembra 2001 zasiahnutá ako prvá ?
Odpoveď: Severná veža (Tower #1)
New York (mesto)

Turistika je významným zdrojom príjmov, pretože mesto ročne navštívi asi 40 miliónov turistov. Najpopulárnejšími destináciami sú Empire State Building, Ellis Island, divadlá na Broadwayi, múzeá ako Metropolitan Museum of Art a ďalšie miesta ako Central Park, Washington Square Park, Rockefeller Center, Times Square, Bronx Zoo, New York Botanical Garden, luxusné obchody na Fifth Avenue a Madison Avenue alebo udalosti ako Halloween Parade v Greenwich Village, Tribeca Film Festival a vystúpenia v Central Parku. Najpopulárnejšou atrakciou je Socha slobody, jedna z ikon Spojených štátov.

Otázka: Koľko turistov navštívi mesto New York ročne ?
Odpoveď: asi 40 miliónov turistov

Otázka: Čo je najpopulárnejšou atrakciou mesta New York ?
Odpoveď: Socha slobody
New York (mesto)


New York je jedným z centier americkej kinematografie. Manhatta (1920), prvý americký avantgardný film sa natáčal v New Yorku. V súčasnosti sa tu natáča druhý najvyšší počet filmov v Spojených štátoch. V New Yorku sídli viac ako 2 000 umeleckých a kultúrnych organizácií a viac než 500 galérií rôznych veľkostí . Mesto dotuje miestnu kultúru viac ako je ročný rozpočet National Endowment for the Arts. Bohatí priemyselníci 19. storočia vybudovali sieť kultúrnych centier ako sú Carnegie Hall a Metropolitan Museum of Art, ktoré sú celosvetovo preslávené. Elektrifikácia mesta umožnila výrobu prepracovaných divadelných predstavení. Od 80. rokov 19. storočia sú divadla na Broadwayi a pozdĺž 42. ulice výkladnou skriňou muzikálového umenia.

Otázka: Ako sa volal prvý americký avantgardný film natočený v New Yorku ?
Odpoveď: Manhatta

Otázka: V ktorom roku bol natočený prvý americký avantgardný film natočený v New Yorku s názvom Manhatta ?
Odpoveď: 1920
New York (mesto)


„Zdá sa, že kultúra je vo vzduchu, ako súčasť počasia“, napísal o New Yorku spisovateľ Tom Wolfe. Mnoho významných amerických kultúrnych hnutí vzniklo v New Yorku, napríklad Harlem Renaissance, ktorá formovala černošskú literatúru v Spojených štátoch. Mesto bolo centrom džezového hnutia v 40. rokoch a abstraktného expresionizmu v 50. rokoch a miestom zrodu hip-hopu v 70. rokoch. Lokálna punková a hardcore scéna dosiahla vrcholného vplyvu v 70. a 80. rokoch. V New Yorku má tá tiež dlhú tradíciu židovská americká literatúra. Mnoho populárnych indie rockových kapiel vzniklo v New Yorku v posledných rokoch, napríklad The Strokes, Interpol, The Bravery, Scissor Sisters a They Might Be Giants.

Otázka: Akú pamätnú vetu napísal o New Yorku spisovateľ Tom Wolfe ?
Odpoveď: Zdá sa, že kultúra je vo vzduchu, ako súčasť počasia
New York (mesto)

V New Yorku sa nachádzajú výrazné budovy mnohých architektonických štýlov. Woolworth Building (1913) postavená v novogotickom štýle s masívnymi prvkami gotickej architektúry, ktoré sú rozpoznateľné z ulice, ktorá je o desiatky metrov nižšie. Zákon z roku 1916 obmedzil výšku mrakodrapov v závislosti od veľkosti stavebnej parcely, aby slnečný svit dosiahol na ulice. Typickým zástupcom štýlu Art Deco je Chrysler Building (1930) so svojou charakteristickou zužujúcou sa špičkou. Mnohí architekti a historici považujú Chrysler Building za architektonicky najhodnotnejší mrakodrap v meste. Medzinárodný štýl reprezentuje Seagram Building (1957). Condé Nast Building (2000) je zástupcom energeticky efektívnych budov.

Pre obytné oblasti sú typické honosné radové domy postavené z hnedého pieskovca, ale aj ošarpané bytové domy postavené v období najväčšieho rozvoja mesta medzi rokmi 1870 a 1930. Najpoužívanejšími stavebnými materiálmi sú od veľkého požiaru v roku 1835 kameň a tehly. Stavebné materiály neboli, ako v prípade Paríža, ťažené priamo z podložia mesta, ale boli dovážané z rôznych vzdialených kameňolomov a teda majú odlišné odtiene.. Špecifikom New Yorku je veľké množstvo drevených vodných nádrží umiestnených na strechách. Ich inštalácia bola vyžadovaná u budov majúcich viac ako šesť poschodí, aby mohol byť obmedzený tlak vody vo vodovodoch, ktoré by vysokým tlakom mohli byť poškodené. V 20. rokoch sa do módy dostalo bývanie v domoch v odľahlých oblastiach mesta vybudovaných na základe ideí hnutia Garden city movement, napríklad na Jackson Heights v Queense, ktoré sa stali dostupnými vďaka výstavbe metra.

Otázka: V ktorom roku bola postavená Woolworth Building v New Yorku ?
Odpoveď: 1913

Otázka: V akom štýle bola postavená Woolworth Building v New Yorku ?
Odpoveď: v novogotickom štýle s masívnymi prvkami gotickej architektúry

Otázka: V ktorom roku bola postavená Chrysler Building v New Yorku ?
Odpoveď: 1930

Otázka: V akom štýle bola postavená Chrysler Building v New Yorku ?
Odpoveď: Art Deco

Otázka: V ktorom roku bola postavená Seagram Building v New Yorku ?
Odpoveď: 1957
New York (mesto)


Hromadná doprava je v New Yorku využívaná najviac v celých Spojených štátoch. Spotreba benzínu je na úrovni, na akej bol celoštátny priemer v 20. rokoch. Vďaka používaniu hromadnej dopravy bolo v roku 2006 v New Yorku ušetrených 7 miliárd litrov benzínu, čo je polovica benzínu ušetreného vďaka používaniu hromadnej dopravy v celých Spojených štátoch. Vďaka vysokému zaľudneniu, nízkemu využívaniu automobilov a vysokému využívaniu hromadnej dopravy je New York jedným z energeticky najefektívnejších miest v Spojených štátoch. Priemerné emisie skleníkových plynov v prepočte na jedného obyvateľa mesta dosahujú 7,1 tony v porovnaní s celoštátnym priemerom 24,5 tony. V New Yorku je vyprodukované iba jedno percento skleníkových plynov vyprodukovaných v celých Spojených štátoch, hoci tu žije 2,7 % obyvateľov Spojených štátov. Priemerný obyvateľ New Yorku spotrebuje len polovicu elektrickej energie v porovnaní s priemerným obyvateľom San Francisca a štvrtinu v porovnaní s priemerným obyvateľom Dallasu.

Otázka: Približne koľko obyvateľov USA žije v New Yorku ?
Odpoveď: 2,7 %

Otázka: Koľko percent skleníkových plynov USA sa vyprodukuje v New Yorku ?
Odpoveď: iba jedno percento
New York (mesto)

Hoci sa nachádza na pobreží, pre New York je typické vlhké podnebie (Köppenova klasifikácia podnebia – DFA). Zimy sú tu studené, ale vďaka umiestneniu na pobreží sú tunajšie teploty mierne vyššie ako vo vnútrozemí. Každý rok tu napadne 63,5 až 88.9 cm snehu. Obdobie medzi posledným mrazivým dňom a prvým mrazivým dňom ďalšej zimy trvá v priemere 199 dní. jari a jesene sú v New Yorku rôznorodé, od snežných a studených, cez horúce a suché až po chladné a daždivé. Letá sú horúce a suché. Každé leto je v priemere v 18 až 25 dňoch dosiahnutá teplota 32 °C. Hoci pre New York nie sú typické hurikány, môžu ho výnimočne zasiahnuť, čo sa stalo napríklad v rokoch 1821, keď bol zaplavený dolný Manhattan a 1938, keď bola zničená východná časť mesta. Dlhodobý vplyv na podnebie má Atlantická multidekadická oscilácia (Atlantic Multidecadal Oscillation), čo je sedemdesiatročný cyklus otepľovania a ochladzovania, ktorý má vplyv napríklad na frekvenciu a silu pobrežných búrok.

Otázka: Aké podnebie je typické pre mesto New York ?
Odpoveď: Zimy sú tu studené, ale vďaka umiestneniu na pobreží sú tunajšie teploty mierne vyššie ako vo vnútrozemí. Každý rok tu napadne 63,5 až 88.9 cm snehu. Obdobie medzi posledným mrazivým dňom a prvým mrazivým dňom ďalšej zimy trvá v priemere 199 dní. jari a jesene sú v New Yorku rôznorodé, od snežných a studených, cez horúce a suché až po chladné a daždivé. Letá sú horúce a suché

Otázka: Čo má dlhodobý vplyv na podnebie mesta New York ?
Odpoveď: Atlantická multidekadická oscilácia
New York (mesto)

Vzkriesenie finančného sektora v 80. rokoch pomohlo zlepšiť mestský rozpočet. V 90. rokoch došlo k upokojeniu rasového napätia, k dramatickému zníženiu kriminality a k masovému prílevu imigrantov z Ázie a Latinskej Ameriky. Ekonomiku mesta začali ovplyvňovať nové odbory, ako napríklad informačné technológie, a v roku 2000 dosiahol New York podľa sčítania obyvateľstva najväčšieho počtu obyvateľov v histórii.

V roku 1973 boli postavené budovy Svetového obchodného centra (WTC, tzv. „Dvojičky“). Na severnú vežu bol uskutočnený bombový teroristický útok vo februári 1993, trhavinou uloženou v aute. Obe budovy boli zničené pri ďalšom teroristickom útoku dvomi úmyselnými leteckými kolíziami s vežami 11. septembra 2001. V budovách zahynulo takmer 3000 ľudí. V roku 2012 by na mieste útokov mal byť dokončený mrakodrap Freedom Tower.

Otázka: Koľko ľudí zahynulo v budovách Svetového obchodného centra v New Yorku ?
Odpoveď: 3000 ľudí

Otázka: Čo stojí na mieste niekdajšieho Svetového obchodného centra v New Yorku ?
Odpoveď: Freedom Tower

Otázka: V ktorom roku boli v New Yorku postavené budovy Svetového obchodného centra známe pod názvom Dvojičky ?
Odpoveď: 1973

Otázka: Kedy boli zničené budovy Svetového obchodného centra známe pod názvom Dvojičky ?
Odpoveď: 11. septembra 2001
New York (mesto)

V 20. rokoch bol New York hlavným cieľom čierneho obyvateľstva počas takzvanej Veľkej migrácie z južanských štátov. V roku 1916 sa New York stal domovom najväčšej černošskej komunity v Severnej Amerike. Černošský umelecký smer zvaný Harlemská renesancia prekvital v ére prohibície a obrovského ekonomického rastu, ktorý sa prejavoval výstavbou, pre New York charakteristických, mrakodrapov. V roku 1931 bola postavená budova Empire State Building. New York sa v roku 1948 stal najľudnatejším mestom sveta, keď predstihol Londýn, ktorý sa na prvom mieste držal dlhšie ako sto rokov. Počas veľkej hospodárskej krízy bol v roku 1934 za starostu zvolený reformátor Fiorello La Guardia, čím bola ukončená osemdesiatročná nadvláda Tammany Hall.

Otázka: V ktorom roku bola postavená budova Empire State Building v New Yorku ?
Odpoveď: 1931

Otázka: V ktorom roku sa stal New York najľudnatejším mestom sveta ?
Odpoveď: 1948

Otázka: V ktorom roku bol za starostu New Yorku zvolený Fiorello La Guardia ?
Odpoveď: 1934
New York (mesto)


19. storočie pre mesto znamenalo prílev imigrantov a stály rozvoj. Vizionársky plán rozvoja z roku 1811 navrhoval rozšíriť sieť ulíc po celom Manhattane. V roku 1819 bol otvorený Erijský kanál, ktorý prepojil newyorský prístav s poľnohospodárskymi oblasťami na severe krajiny. Miestnu politiku ovládla Tammany Hall, politické zoskupenia vnútri Demokratickej strany kontrolovanej írskymi prisťahovalcami. Niektorí členovia obchodníckej aristokracie presadzovali zriadenie Centrálneho parku, ktorý nakoniec vznikol v roku 1857. V Manhattane aj v Brooklyne žila výrazná slobodná čierna menšina. Otroctvo v New Yorku existovalo do roku 1827, ale počas 30. rokov sa z New Yorku stalo jedno z centier abolicionizmu.

Otázka: V ktorom roku bol otvorený Erijský kanál v New Yorku ?
Odpoveď: 1819

Otázka: V ktorom roku vznikol Central Park v New Yorku ?
Odpoveď: 1857

Otázka: Dokedy existovalo v New Yorku otroctvo ?
Odpoveď: do roku 1827
New York (mesto)

Význam New Yorku ako prístavu pod britskou vládou rástol. V roku 1754 bola chartou udelenou Jurajom II. založená na dolnom Manhattane Columbijská univerzita, v tom čase pod menom Kings's College. Počas Americkej vojny za nezávislosť sa v meste odohrala séria bitiek známych pod názvom Newyorská kampaň. V roku 1789 sa v New Yorku zišiel Kongres a prvý prezident George Washington bol inaugurovaný v budove Federal Hall na Wall Street. V roku 1790 predstihol New York Philadelphiu ako najväčšie mesto Spojených štátov.

Otázka: V ktorom roku bola na dolnom Manhattane založená Columbijská univerzita ?
Odpoveď: 1754

Otázka: Ako sa volal prvý prezident USA ?
Odpoveď: George Washington

Otázka: V ktorej budove bol inaugurovaný prvý prezident USA George Washington ?
Odpoveď: Federal Hall
New York (mesto)




Oblasť bola v čase objavu Európanmi v roku 1524 obývaná asi 5 000 indiánmi z kmeňa Lenape. Objaviteľom bol Giovanni da Verrazano, taliansky cestovateľ v službách francúzskej koruny, ktorý miesto nazval Nouvelle Angoulême. Prvú európsku osadu pod názvom Nieuw Amsterdam založili Holanďania na južnom cípe Manhattanu v roku 1614 s cieľom obchodovať s kožušinami. Vodca holandských kolónií Peter Minuit kúpil Manhattan od kmeňa Lenape v roku 1626 za 60 guldenov (dnes už vyvrátená legenda hovorí, že Manhattan bol kúpený za sklenené koráliky v hodnote 24 dolárov). V roku 1664 dobyli mesto Angličania a premenovali ho na New York na počesť Jakuba II., kniežaťa z Yorku a Albany. Na konci druhej anglo-holandskej vojny získali Holanďania kontrolu nad indonézskym ostrovom Run, ktorý bol v tej dobe oveľa významnejší, a Angličania si ako výmenu mohli ponechať kontrolu nad New Yorkom. Do roku 1700 klesla populácia kmeňa Lenape na 200 osôb.

Otázka: Kým bolo objavené územie dnešného mesta New York ?
Odpoveď: Objaviteľom bol Giovanni da Verrazano, taliansky cestovateľ v službách francúzskej koruny

Otázka: Ako nazval   územie dnešného mesta New York jeho objaviteľ Giovanni da Verrazano ?
Odpoveď: Nouvelle Angoulême

Otázka: V ktorom roku bolo objavené územie dnešného mesta New York ?
Odpoveď: 1524

Otázka: Indiánmi z ktorého kmeňa bolo obývané územie dnešného mesta New York v čase jeho objavu ?
Odpoveď: Lenape

Otázka: Kto založil prvú osadu na území dnešného mesta New York ?
Odpoveď: Holanďania
New York (mesto)

V roku 2005 sa v New Yorku hovorilo približne 170 jazykmi a 36 % obyvateľov sa narodilo mimo Spojených štátov. New Yorku sa vďaka čulému nočnému životu niekedy hovorí Mesto, ktoré nikdy nespí. Ďalšími prezývkami sú Veľké jablko (vďaka tvaru) a Gotham (podľa mesta, v ktorom sa odohráva dej komiksu Batman). Slovenský normovaný názov mesta je New York ; nenormované názvy často používané na zabránenie zámeny s rovnomenným štátom: New York City a City of New York ; ; slovenské príd. meno znie newyorský [t. j. bez -k-]. Nueva York (spa).

Otázka: Približne koľkými jazykmi sa hovorilo v New Yorku v roku 2005 ?
Odpoveď: 170 jazykmi

Otázka: Približne koľko percent obyvateľov New Yorku sa narodilo mimo USA ?
Odpoveď: 36 %

Otázka: Ako sa slangovo hovorí americkému mestu New York ?
Odpoveď: Mesto, ktoré nikdy nespí
Gustav Hoepfner (1833 – 1900)

V roku 1881 začal zapájať banku do aktivít v cestovnom ruchu. Tatranskú osadu Starý Smokovec vtedy už vlastnilo urbárske spoločenstvo v Mlynici. Hoepfner zaangažoval banku do obnovy upadajúceho kúpeľníctva v Starom Smokovci. Banka kúpila kúpeľné budovy, prenajala si pozemky a začala s obnovou a výstavbou nových hotelov a parkov. Okrem rôznych menších stavieb boli tu postavené nové dôležité budovy ako napríklad Kúpeľný dom, vila Hygiea, v ktorej boli zdravotnícke služby a lekáreň, postavili hotely Scepusia a Čákyho dom. Do výstavby bol zaangažovaný jeho syn Quidó Hoepfner. Neskôr sa kúpeľníctvu a rozvoju turistiky v Starom Smokovci venoval aj Gustáv Hoepfner ml. a jeho syn Felix Hoepfner. Spišská úverová banka, po uzavretí zmluvy s uhorským ministerstvom pôdohospodárstva, od roku 1882 financovala rozvoj Tatranskej Lomnice. Bola to predovšetkým zásluha Gustáva Hoepfnera st., ktorý sa zaslúžil o výstavbu reprezentačného hotela Lomnica. Hopefnerovci zostali vo Vysokých Tatrách do roku 1945. Všetci sa venovali hotelierstvu a rozvoju turistiky.

Otázka: Do čoho Gustav Hoepfner zaangažoval banku ?
Odpoveď: do obnovy upadajúceho kúpeľníctva v Starom Smokovci

Otázka: Aké nové dôležité budovy boli postavené v Starom Smokovci ?
Odpoveď: Kúpeľný dom, vila Hygiea, v ktorej boli zdravotnícke služby a lekáreň, postavili hotely Scepusia a Čákyho dom

Otázka: Kto bol zaangažovaný do výstavby v Starom Smokovci ?
Odpoveď: syn Quidó Hoepfner

Otázka: Do ktorého roku zostali Hoepfnerovci vo Vysokých Tatrách ?
Odpoveď: 1945

Otázka: Aké zmeny podnikla banka v Starom Smokovci ?
Odpoveď: kúpila kúpeľné budovy, prenajala si pozemky a začala s obnovou a výstavbou nových hotelov a parkov
Gustav Hoepfner (1833 – 1900)

Okrem  práce vo finančnom odbore sa začal venovať turistike, začal aktívne pôsobiť ako propagátor prírodných a kultúrnych krás Spiša. V roku 1875 bol vydavateľ a editor týždenníka Zipser Anzeiger (Spišský oznamovateľ), od roku 1876 bol redaktorom týždenníka Zipser Bote (Spišský posol), ktoré veľkú časť svojho obsahu venovali Vysokým Tatrám. V roku 1873 po založení Uhorského karpatského spolku sa stal jedným z jeho prvých členov. O štyri roky neskôr už bol členom jeho ústredného výboru. Bol presbyterom evanjelického cirkevného zboru. V tejto funkcii viedol farské účtovníctvo.

Otázka: Od ktorého roku bol Gustav Hoepfner redaktorom týždenník Zipser Bote ?
Odpoveď: 1876

Otázka: Akú funkciu vykonával Gustav Hoepfner v evanjelickom cirkevnom zbore ?
Odpoveď: Bol presbyterom evanjelického cirkevného zboru

Otázka: V ktorom roku sa stal Gustav Hoepfner jedným z prvých členov Uhorského karpatského spolku ?
Odpoveď: 1873

Otázka: V ktorom roku bol Gustav Hoepfner vydavateľ a editor týždenníka Zipser Anzeiger ?
Odpoveď: 1875
Gustav Hoepfner (1833 – 1900)

Jeho rodičia boli majitelia čipkárskej dielne. Štúdiá absolvoval na obchodnej akadémii. Po ich dokončení praxoval v obchodnej firme švagra a staršieho brata Metz a Hoepfner v Budapešti. Potom sa stal prokuristom vo viedenskej obchodnej spoločnosti Karl Parvy. V roku 1860 sa rozhodol založiť si vlastný obchod s rozličným tovarom. Oženil sa s Hermínou Maurerovou zo Spišského Podhradia, s ktorou mal synov Gustava, Qidóa Cornela a dcéru Elsu (1863 – 1921). V roku 1862 sa presťahoval do Spišského Podhradia, kde pokračoval v obchodovaní. Neskôr založil v tomto meste sporiteľňu. V Levoči v roku 1869 bola založená úverová banka, ktorá ponúkala služby spišským Nemcom - Zipser Creditbank (Spišská úverová banka), kde našiel uplatnenie.

Otázka: V akom roku sa rozhodol Gustav Hoepfner založiť vlastný obchod s rozličným tovarom ?
Odpoveď: 1860

Otázka: Kde sa v roku 1862 presťahoval Gustav Hoepfner ?
Odpoveď: do Spišského Podhradia

Otázka: Kde bola založená úverová banka v roku 1869 ?
Odpoveď: V Levoči

Otázka: S kým sa oženil Gustav Hoepfner ?
Odpoveď: Oženil sa s Hermínou Maurerovou

Otázka: Kde absolvoval Gustav Hoepfner štúdia ?
Odpoveď: na obchodnej akadémii.
Messier 100

Prvý, kto dokázal ďalekohľadom rozlíšiť jej špirálové ramená, bol Lord Rosse v roku 1850. Allan Sandage neskôr odhadol šírku ramien na 3 000 svetelných rokov, čo by znamenalo, že sú dvakrát tak široké ako ramená Mliečnej cesty. M100 je gravitačne rušená pôsobením susednej trpasličej galaxie NGC 4322, je to dobre vidieť z asymetrickosti jej špirálových ramien. V galaxii boli objavené 4 supernovy v rokoch 1901, 1914, 1959 a 1979. Najjasnejšia z nich, posledne spomínaná, dosahovala veľkosť až 11. magnitúdy a bola prvá mimogalaktická supernova, ktorej zvyšok bol detegovaný aj v rádiovej časti spektra. Na detekciu sa použil systém antén VLA v Novom Mexiku (USA) v roku 1980.

Otázka: V ktorom roku boli rozlíšené špirálové ramená galaxie Messier 100 ?
Odpoveď: v roku 1850

Otázka: Kto odhadol šírku ramien galaxie Messier 100 ?
Odpoveď: Allan Sandage

Otázka: Aký systém sa použil na detekciu supernovy objavenej v roku 1979 v galaxii Messier 100 ?
Odpoveď: systém antén VLA

Otázka: Je M100 gravitačne rušená ?
Odpoveď: M100 je gravitačne rušená pôsobením susednej trpasličej galaxie NGC 4322
Messier 100

Je to jedna z najväčších a najjasnejších galaxií v kope Virgo. Hoci sa uvádza v katalógoch jej zdanlivá jasnosť 9,4 magnitúdy, je ťažšie viditeľná ako dvakrát menej jasné susedné galaxie M98 a M99. Je to spôsobené tým, že svetlo je rozložené na väčšiu plochu. Galaxia je zaradená do kategórie Sc. Infračervené snímky ukazujú malú priečku v centre objektu, z ktorej vyrastajú dve krátke ramená, ktoré sa ohýbajú opačným smerom ako vonkajšie ramená. Na hrote týchto krátkych ramien sú oblasti, v ktorých sa rodia nové hviezdy. Fotografie ukazujú, že farba jadra a týchto špirálových ramien je veľmi podobná, čo naznačuje nedávnu hviezdnu tvorbu v tejto oblasti, ktorá môže byť výsledkom interakcie s blízkou trpasličou galaxiou.

Otázka: Kde sa rodia nové hviezdy galaxie Messier 100 ?
Odpoveď: Infračervené snímky ukazujú malú priečku v centre objektu, z ktorej vyrastajú dve krátke ramená, ktoré sa ohýbajú opačným smerom ako vonkajšie ramená. Na hrote týchto krátkych ramien sú oblasti, v ktorých sa rodia nové hviezdy

Otázka: Čo je to Messier 100 ?
Odpoveď: Je to jedna z najväčších a najjasnejších galaxií v kope Virgo

Otázka: Ako je viditeľná galaxia Messier 100 v porovnaní so susednými galaxiami ?
Odpoveď: je ťažšie viditeľná ako dvakrát menej jasné susedné galaxie M98 a M99

Otázka: Do čoho je zaradená galaxia Messier 100 ?
Odpoveď: do kategórie Sc

Otázka: Čo ukazujú infračervené snímky galaxie Messier 100 ?
Odpoveď: Fotografie ukazujú, že farba jadra a týchto špirálových ramien je veľmi podobná, čo naznačuje nedávnu hviezdnu tvorbu v tejto oblasti, ktorá môže byť výsledkom interakcie s blízkou trpasličou galaxiou.
Osobný počítač

Drvivá prevaha v oblasti operačných systémov patrí Microsoft Windows, ktoré nie sú prenositeľné na architektúru nekompatibilnú s PC. MS Windows sa snaží zachovať tento monopol používaním komplikovaných neštandardizovaných licencovaných formátov, aplikáciou klonov úspešnejších konkurenčných aplikácií priamo do operačného systému, čím vzniká „nepotrebnosť“ konkurenčného prostredia, neuvoľňovaním zdrojových kódov pre potreby vývoja konkurenčného softvéru, ale aj poskytovaním softvéru zadarmo pre školy, čím si vychovávajú ďalších potenciálnych zákazníkov a pod. Je zaujímavé, že v oblasti hardvéru bol podobný monopol firmy Intel prelomený procesormi firmy AMD.

Otázka: Komu patrí drvivá prevaha v oblasti operačných systémov ?
Odpoveď: patrí Microsoft Windows

Otázka: Čím sa snaží MS Windows zachovať monopol ?
Odpoveď: používaním komplikovaných neštandardizovaných licencovaných formátov, aplikáciou klonov úspešnejších konkurenčných aplikácií priamo do operačného systému, čím vzniká „nepotrebnosť“ konkurenčného prostredia, neuvoľňovaním zdrojových kódov pre potreby vývoja konkurenčného softvéru, ale aj poskytovaním softvéru zadarmo pre školy, čím si vychovávajú ďalších potenciálnych zákazníkov a pod

Otázka: Komu patrí prevaha v oblasti operačných systémov ?
Odpoveď: Microsoft Windows

Otázka: Ako si získava Microsoft Windows potencionálnych klientov ?
Odpoveď: poskytovaním softvéru zadarmo pre školy, čím si vychovávajú ďalších potenciálnych zákazníkov
Osobný počítač

Operačným systémom pôvodných osobných počítačov IBM PC a IBM PC kompatibilných býval takmer výlučne MS-DOS alebo jeho klon (PC-DOS, DR-DOS), ktorý bežal v textovom režime. Od roku 1984 sa ale začalo u osobných počítačov presadzovať grafické užívateľské rozhranie (GUI), najprv na počítačoch Apple Macintosh a neskôr na začiatku 90. rokov 20. storočia na počítačoch IBM PC kompatibilných v podobe MS Windows 3.0. Posledné roky 20. storočia znamenali rýchly nárast výkonu hardvérových komponentov i softvéru používaného v PC. Pribudli 80486, integrovaný matematický koprocesor sa stal samozrejmosťou. Následne prišla architektúra Intel Pentium, ktorá priniesla ďalšie zrýchlenie (1990 taktovacie frekvencie 10 – 20 MHz, 2000 okolo 100 – 200 MHz). Monochromatické monitory boli nahradené farebnými. Rozlíšenie stúplo na 1024 x 768 pix. Samozrejmosťou sa stala mechanika pre čítanie optických diskov CD ROM. Pribudla zvuková karta a modem. Ihličkové tlačiarne boli nahradené laserovými a neskôr sa objavili atramentové tlačiarne.

Otázka: Čo sa začalo presadzovať u osobných počítačov od roku 1984 ?
Odpoveď: grafické užívateľské rozhranie (GUI)

Otázka: Rýchly nárast akých komponentov znamenali posledné roky 20 . storočia ?
Odpoveď: hardvérových komponentov

Otázka: Čím boli nahradené monochromatické monitory ?
Odpoveď: boli nahradené farebnými.

Otázka: Čím boli nahradené ihličkové tlačiarne ?
Odpoveď: boli nahradené laserovými a neskôr sa objavili atramentové tlačiarne. laserovými

Otázka: Čo priniesla architektúra Intel Pentium ?
Odpoveď: ďalšie zrýchlenie zrýchlenie

Otázka: Od ktorého roku sa používa na PC používateľské rozhranie GUI ?
Odpoveď: Od roku 1984

Otázka: Na aké hodnoty stúplo rozlíšenie monitorov ?
Odpoveď: 1024 x 768 pix

Otázka: V akom režime bežal MS - DOS ?
Odpoveď: v textovom režime