lukasjanek/skquad huggingface dataset:
Studená vojna

Po nástupe prezidenta Reagana v roku 1981 (ktorý označil ZSSR ako Evil Empire – „Ríša zla“) sa opäť začali preteky v zbrojení. Ronald Reagan, aj za cenu vysokého rozpočtového deficitu, donútil Sovietsky zväz, vedený prestarnutým politbyrom, zapojiť sa do pretekov, v ktorých Sovieti nemohli držať s Američanmi krok. Reagan 23. marca 1983 oznámil zámer (Strategická obranná iniciatíva - SDI - Strategic Defense Initiative) vytvoriť systém ochrany USA proti útokom strategických jadrových zbraní (predovšetkým balistických rakiet) využitím najnovších technológií, tak by systém zničil nepriateľské strely ešte pred ich dopadom. Sovietsky zväz sa počas pretekov dostal do hlbokej krízy. V snahe zvládať tempo, ktoré udávala Amerika, začal investovať 50% hrubého domáceho produktu do zbrojárskeho priemyslu (USA v tom čase 10%). Aby ale dokázal udržať krok, potreboval investovať ešte viac – 70%, čo bolo vzhľadom na ekonomické podmienky v ZSSR nemožné. Výhoda USA bola tiež technologická (elektronizácia, komputerizácia a pod.).

Otázka: Kedy bola prezidentom Reaganom vyhlásená Strategická obranná iniciatíva ?
Odpoveď: 23. marca 1983

Otázka: Čo sa začalo po nástupe prezidenta Reagana v roku 1981 ?
Odpoveď: preteky v zbrojení

Otázka: Čo bola strategická obranná iniciatíva ohlásená prezidentom Reaganom v roku 1983 ?
Odpoveď: systém ochrany USA proti útokom strategických jadrových zbraní (predovšetkým balistických rakiet) využitím najnovších technológií, tak by systém zničil nepriateľské strely ešte pred ich dopadom

Otázka: Ako označil prezident Reagan ZSSR ?
Odpoveď: Evil Empire – „Ríša zla“

Otázka: Koľko percent hrubého domáceho produktu investovali Sovieti do zbrojárskeho priemyslu v 80 . rokoch 20 . storočia ?
Odpoveď: 50%
Studená vojna

V záujme odvrátenia hrozby pričlenenia Grécka a Turecka do sovietskej sféry vplyvu vyhlásil americký prezident Harry S. Truman 12. marca 1947 nové smerovanie zahraničnej politiky USA (takzvaná Trumanova doktrína) podľa ktorého sa USA majú stať garantom slobody a demokracie všade vo svete a majú poskytovať pomoc krajinám ohrozených diktátormi, totalitou, či už zvonka alebo zvnútra. Pomoc má byť finančná, hospodárska, ale aj vojenská. V tom období, v americkom ponímaní, boli krajiny ohrozované najmä možným komunistickým prevratom. V roku 1947 prišli USA s ponukou ekonomickej obnovy zničeného európskeho hospodárstva. Iniciatíva dostala názov Marshallov plán, ktorý bol schválený na konferencii v Paríži (12. júla až 22. septembra 1947). Plán definitívne rozdelil Európu na dva mocenské bloky. Štáty, ktoré plán hospodárskej pomoci odmietli, ostali v mocenskom bloku Sovietskeho zväzu. V. Molotov začiatkom júla 1947 zamietol plán a predpovedal budúcu konfrontáciu s krajinami, ktoré sa stali alebo stanú spojencami USA (prijmú Marshallov plán) a označil ich za nepriateľov ZSSR. V septembri 1947 v Szklarskej Porube v Poľsku sa uskutočnila konferencia vodcov komunistických strán, na ktorej bola založená nástupnícka organizácia Kominterny Informbyro a tiež v roku 1947 sovieti predstavili alternatívny plán pomoci, z ktorého sa v januári 1949 v Moskve stala Rada vzájomnej hospodárskej pomoci (RVHP).

Otázka: Ako sa volal sovietsky plán pomoci na obnovu vojnou zničených krajín ?
Odpoveď: Rada vzájomnej hospodárskej pomoci (RVHP)

Otázka: Kedy bola vyhlásená Trumanova doktrína ?
Odpoveď: 12. marca 1947

Otázka: Kde bol schválený Marshallov plán ?
Odpoveď: na konferencii v Paríži (12. júla až 22. septembra 1947)

Otázka: Čo bola Trumanova doktrína ?
Odpoveď: nové smerovanie zahraničnej politiky USA (takzvaná Trumanova doktrína) podľa ktorého sa USA majú stať garantom slobody a demokracie všade vo svete a majú poskytovať pomoc krajinám ohrozených diktátormi, totalitou, či už zvonka alebo zvnútra

Otázka: Ako sa volal plán USA na ekonomickú obnovu vojnou zničenej Európy ?
Odpoveď: Marshallov plán
Studená vojna

Už od roku 1945 môžeme hovoriť o permanentnom zvyšovaní napätia medzi USA a ZSSR. Problémy sa objavili ešte počas vojny na jaltskej konferencii 4. až 11. februára 1945. Nezhody sa týkali hlavne hraníc Poľska so ZSSR a povojnového usporiadania Nemecka. Západné mocnosti navrhovali federáciu a Sovietsky zväz presadzoval jednotný nemecký štát, čo sa vyriešilo v lete 1945 na Postupimskej konferencii rozdelením Nemecka na štyri okupačné zóny. Záujmy veľmocí boli protichodné aj v Iráne (v rokoch 1945 a 1946 sa tam Sovietsky zväz pokúsil vytvoriť pro-sovietske štáty na územiach obývaných Kurdmi a Azerbajdžancami), Kórei (severná časť oslobodená ZSSR), v budúcom Izraeli ako aj v strednej Európe. Sovietom sa, naopak, nepáčilo odsúvanie komunistických strán na vedľajšiu koľaj vo Francúzsku, Taliansku či v Grécku.

Otázka: Ako sa rozdelilo Nemecko na Postupimskej konferencii v lete 1945 ?
Odpoveď: na štyri okupačné zóny

Otázka: Čo sa pokúsilo vytvoriť ZSSR na území Iránu v rokoch 1945 a 1946 ?
Odpoveď: pro-sovietske štáty na územiach obývaných Kurdmi a Azerbajdžancami)

Otázka: Ako sa líšili predstavy ZSSR a západných krajín na usporiadanie Nemecka po druhej svetovej vojne ?
Odpoveď: Západné mocnosti navrhovali federáciu a Sovietsky zväz presadzoval jednotný nemecký štát

Otázka: Čoho sa týkali nezhody medzi západnými krajinami a ZSSR na Jaltskej konferencii ?
Odpoveď: Nezhody sa týkali hlavne hraníc Poľska so ZSSR a povojnového usporiadania Nemecka

Otázka: Od ktorého roku sa začalo zvyšovať napätie medzi USA a ZSSR ?
Odpoveď: od roku 1945
Studená vojna

Tri štátne pohreby troch generálnych tajomníkov (Leonid Iľjič Brežnev – †1982, Jurij Vladimirovič Andropov – †1984, Konstantin Ustinovič Černenko – †1985) v priebehu troch rokov v Moskve spôsobili výrazné zmeny. Do popredia sa dostal mladší Michail Sergejevič Gorbačov, ktorý sľuboval zaviesť ekonomické reformy. V júni 1987 prišiel s programom Perestrojka (Prestavba). Gorbačov sa domnieval, že pre úspech ekonomickej reformy je nutný aj ďalší program Glasnosť – Otvorenosť (myslela sa politická otvorenosť).

Otázka: Čo znamená slovo perestrojka ?
Odpoveď: Prestavba

Otázka: Aké tri pohreby   v rokoch 1982 - 1985 spôsobili v ZSSR výrazné zmeny ?
Odpoveď: Leonid Iľjič Brežnev – †1982, Jurij Vladimirovič Andropov – †1984, Konstantin Ustinovič Černenko – †1985

Otázka: Ako sa volal program politickej otvorenosti Michaila Gorbačova ?
Odpoveď: Glasnosť

Otázka: S akým programom prišiel v júni 1987 Michail Gorbačov ?
Odpoveď: Perestrojka

Otázka: Ktorý politik sa dostal v ZSSR do popredia v 80 rokoch 20 . storočia ?
Odpoveď: Michail Sergejevič Gorbačov
Studená vojna

Studená vojna trvala približne od roku 1947 do rozpadu Sovietskeho zväzu v roku 1991. V tomto období rozhodnutia o vojnách vznikali len v Moskve a vo Washingtone. Od roku 1992 do roku 2008 boli európske krajiny podľa Friedmanna opäť suverénne a zjednotené. Okolo roku 1975 mala sovietska strana prevahu v konvenčných zbraniach  a ZSSR sa darilo aj na poli propagandy rozširovaním konšpiračných teórií o Spojených štátoch. (Napr. mierové hnutie v Európe po porážke "vojnových štváčov" USA vo Vietname bolo umne podporované sovietmi ovládanou Svetovou radou mieru.) Nie je preto samozrejmosťou, že USA nakoniec vyhrali studenú vojnu a to bez toho, že by bola rozpútaná jadrová vojna.

Otázka: Kedy začala Studená vojna ?
Odpoveď: 1947

Otázka: Kde vznikali rozhodnutia o vojnách počas Studenej vojny ?
Odpoveď: len v Moskve a vo Washingtone

Otázka: Čo dosiahli USA v studenej vojne ?
Odpoveď: USA nakoniec vyhrali studenú vojnu a to bez toho, že by bola rozpútaná jadrová vojna

Otázka: Dokedy trvala Studená vojna ?
Odpoveď: do rozpadu Sovietskeho zväzu v roku 1991

Otázka: V čom mala sovietska strana prevahu v studenej vojne okolo roku 1975 ?
Odpoveď: v konvenčných zbraniach  a ZSSR sa darilo aj na poli propagandy rozširovaním konšpiračných teórií o Spojených štátoch
Studená vojna

Mesiac predtým, 9. februára 1946, vystúpil Stalin s prejavom, v ktorom zopakoval leninistickú tézu, podľa ktorej, kým existuje kapitalizmus, sú vojny nevyhnutné. Na základe nového politického smerovania KSSZ z roku 1946 dostal v apríli 1947 Ždanov poverenie jej Ústredného výboru zorganizovať takzvanú filozofickú debatu, ktorá sa uskutočnila 16. až 25. júna 1947. Diskusiu 500 účastníkov ovplyvnila kniha vedúceho oddelenia propagandy a agitácie G. F. Alexandrova História západnej filozofie z roku 1946. Ždanovovo delenie sveta na Západ (kapitalizmus) a Východ (socializmus) ideologicky vyhovovalo Stalinovi . Stalin Churchillov protisovietsky prejav síce verbálne odsúdil v moskovskej Pravde ale zároveň stiahol svoje jednotky z Mandžuska a dánskeho ostrova Bornholm.

Otázka: Kedy sa uskutočnila filozofická debata organizovaná Ždanovom ?
Odpoveď: 16. až 25. júna 1947

Otázka: Čím bola ovplyvnená filozofická debata organizovaná Ždanovom v 16 . až 25 . júna 1946 ?
Odpoveď: kniha vedúceho oddelenia propagandy a agitácie G. F. Alexandrova História západnej filozofie z roku 1946

Otázka: Akú tézu predniesol Stalin v prejave z 9 . februára 1946 ?
Odpoveď: leninistickú tézu, podľa ktorej, kým existuje kapitalizmus, sú vojny nevyhnutné

Otázka: Ako rozdelil Ždanov svet na filozofickej debate v oku 1946 ?
Odpoveď: na Západ (kapitalizmus) a Východ (socializmus)

Otázka: Kto dostal v apríli 1946 poverenie   od KSSZ zorganizovať filozofickú debatu ?
Odpoveď: Ždanov
Studená vojna

Namiesto otvoreného vojenského konfliktu o svetovú nadvládu medzi vojenskými zoskupeniami NATO a Varšavskej zmluvy sa konfrontácia odohrávala hlavne v ideologickej (Trumanova doktrína), politickej, propagandistickej, hospodárskej (Marshallov plán) a vedecko-technickej rovine. Osobitosťou bola skutočnosť, že táto konfrontácia sa prenášala do kultúry, vedy, športu i medziľudských vzťahov a prejavovala sa ako súperenie, bez priameho vojenského stretnutia oboch superveľmocí. Súperenie sa najviac prejavilo v boji o sféry vplyvu a o prevahu v zbrojení. Sféry vplyvu sa rozširovali vedením tzv. zástupných vojen, teda ozbrojených konfliktov v rozvojových krajinách, pri ktorých bloky podporovali spriaznené strany v danej krajine (napríklad Kórea, Vietnam, Angola, Afganistan). Podstatnú úlohu v získavaní priaznivcov a spojencov (aj na strane protivníka a nezúčastnených krajín) zohrávala ideologická propaganda, špionáž a tajné služby.

Otázka: Ako sa prejavovala konfrontácia medzi západnými krajinami a východným blokom počas studenej vojny ?
Odpoveď: ako súperenie, bez priameho vojenského stretnutia oboch superveľmocí

Otázka: Čo boli zástupné vojny počas studenej vojny ?
Odpoveď: ozbrojených konfliktov v rozvojových krajinách, pri ktorých bloky podporovali spriaznené strany v danej krajine (napríklad Kórea, Vietnam, Angola, Afganistan)

Otázka: Do akých oblastí života sa prenášala konfrontácia medzi   západnými krajinami a východným blokom v studenej vojne ?
Odpoveď: do kultúry, vedy, športu i medziľudských vzťahov

Otázka: V akých rovinách sa odohrávala konfrontácia medzi zoskupeniami NATO a Varšavskej zmluvy počas studenej vojny ?
Odpoveď: v ideologickej (Trumanova doktrína), politickej, propagandistickej, hospodárskej (Marshallov plán) a vedecko-technickej rovine

Otázka: V čom sa najviac prejavilo súperenie západných krajín a východného bloku počas studenej vojny ?
Odpoveď: v boji o sféry vplyvu a o prevahu v zbrojení
Studená vojna

Okrem rozdielnych mocenských záujmov veľmocí bolo nepriateľstvo založené na ideologických rozdieloch. USA hovorili o boji demokracie s diktatúrou a ZSSR o boji kapitalizmu so socializmom. Rozdelenie na dva nepriateľské bloky sa udialo v rokoch 1946 a 1947 keď vznikla tzvn. železná opona medzi blokmi. Do dnešného používania tento termín uviedol Winston Churchill v máji roku 1945 v liste prezidentovi USA H. Trumanovi na vyjadrenie vznikajúcej všestrannej bariéry medzi obomi blokmi. Všeobecne sa termín začal používať až po Churchillovom fultonskom prejave v marci 1946, v ktorom vyzval na spoluprácu anglosaských národov proti komunizmu.

Otázka: Kto zaviedol termín železná opona ?
Odpoveď: Winston Churchill

Otázka: Kde použil Winston Churchil prvýkrát pojem železná opona ?
Odpoveď: v máji roku 1945 v liste prezidentovi USA H. Trumanovi na vyjadrenie vznikajúcej všestrannej bariéry medzi obomi blokmi.

Otázka: Na akých ideologických rozdieloch bolo založené nepriateľstvo USA a ZSSR ?
Odpoveď: USA hovorili o boji demokracie s diktatúrou a ZSSR o boji kapitalizmu so socializmom

Otázka: Kedy sa začal širšie používať termín železná opona ?
Odpoveď: po Churchillovom fultonskom prejave v marci 1946, v ktorom vyzval na spoluprácu anglosaských národov proti komunizmu

Otázka: Kedy vznikla železná opona medzi blokom západných krajín a blokom Sovietskeho zväzu ?
Odpoveď: v rokoch 1946 a 1947
Minecraft

Overworld (Okolitý svet) je základná dimenzia, v ktorej sa na začiatku hráč objaví. Existuje od vydania prvého Minecraftu. Na výšku má 256 blokov, má nekonečnú šírku a dĺžku. Pred verziou 1.8.1 Beta to bolo okolo 12 000 000 blokov (ohraničený je tzv. Far Lands).  Dnes hranicu sveta označuje bariéra ktorá funguje skoro tak rovnako a Void. Spodná časť mapy je ohraničená „podložím“ (ktoré je nezničiteľné, s výnimkou creativu a niektorých módov, napr. WorldEdit). Generujú (spawnujú) sa tu takmer všetky druhy tvorov (okrem Ghastov, Zombie Pigmenov, Ohnivákov a Ender drakov). Je zložený prevažne z kameňa, hliny, štrku, piesku, vody a rúd. Generujú sa tu štruktúry ako podzemné bludiská a kobky (Dungeony), opustené bane, ruiny, pyramídy, hrobky, NPC dedinky a údolia. Tento svet sa delí na ekosystémy (biómy), ktoré sa od seba líšia vzhľadom, veľkosťou, povrchom terénu a materiálmi, ktoré sa v nich vyskytujú. Každý bióm má charakteristickú farbu trávy.

Otázka: Aké rozmery má overworld ?
Odpoveď: Na výšku má 256 blokov, má nekonečnú šírku a dĺžku

Otázka: Čo je to overworld ?
Odpoveď: je základná dimenzia, v ktorej sa na začiatku hráč objaví

Otázka: Od kedy existuje overworld ?
Odpoveď: od vydania prvého Minecraftu
Vladimír Donáth

Od roku 1997 je prezidentom Slovenskej ligy proti epilepsii. Do roku 1999 bol viceprezidentom Slovenskej  neurofyziologickej spoločnosti. Je členom výboru Slovenskej neurologickej spoločnosti a členom zahraničných prestížnych spoločností: vedeckého panelu EFNS (European Federation of Neurological Societies), Royal Society of Medicine, International Headache Society (IHS), International Brain Research Organization (IBRO), European Federation of Neurological Societies, kde pôsobí ako člen panelu pre Epilepsiu, New York Academy of Sciences a European Academy for Epilepsy.

Otázka: Čím nebol Vladimír Donáth do roku 1999 ?

Otázka: Čím bol Vladimír Donáth do roku 1999 ?
Odpoveď: viceprezidentom Slovenskej  neurofyziologickej spoločnosti

Otázka: Kým je Vladimír Donáth od roku 1997 ?
Odpoveď: prezidentom Slovenskej ligy proti epilepsii

Otázka: Vladimír Donáth je členom čoho ?
Odpoveď: výboru Slovenskej neurologickej spoločnosti a členom zahraničných prestížnych spoločností: vedeckého panelu EFNS (European Federation of Neurological Societies), Royal Society of Medicine, International Headache Society (IHS), International Brain Research Organization (IBRO), European Federation of Neurological Societies, kde pôsobí ako člen panelu pre Epilepsiu, New York Academy of Sciences a European Academy for Epilepsy

Otázka: Členom akých zahraničných prestížnych spoločností je Vladimír Donáth ?
Odpoveď: vedeckého panelu EFNS (European Federation of Neurological Societies), Royal Society of Medicine, International Headache Society (IHS), International Brain Research Organization (IBRO), European Federation of Neurological Societies

Otázka: Akým členom je Vladimír Donáth v European Federation of Neurological Societies ?
Odpoveď: člen panelu pre Epilepsiu
Mercury-Atlas 6

Misia Mercury 6 odštartovala 20. februára 1962 po neuveriteľných desiatich odkladoch. Štartovacia zostava pozostávala z nosnej rakety Atlas, ktorá na svojom vrchole niesla kužeľovitú vesmírnu loď pomenovanú Friendship 7. Po štarte bola loď navedená na eliptickú obežnú dráhu vo výške 161 až 261 km so sklonom k rovníku 32,54°. Jeden obeh okolo Zeme jej trval 88,47 minúty. Po navedení na obežnú dráhu Glenn ohlásil, že let znáša vcelku dobre, až na zvýšenú teplotu v kabíne. Hlavným cieľom letu bolo otestovanie novej vesmírnej lode na obežnej dráhe. Program letu pôvodne počítal s fotografovaním v infračervenej a ultrafialovej oblasti spektra. Astronaut mal tiež zaznamenať množstvo pozorovaní voľným okom. Z tohto plánu však nebolo praktizované takmer nič, pretože už pri prvom oblete sa ohlásili prvé vážne problémy. V riadiacom stredisku zaznamenali telemetrický signál hlásiaci uvoľnenie tepelného štítu. Tepelný štít je nevyhnutný pre ochranu lode pri prechode riedkymi vrstvami atmosféry počas pristávania. Jeho strata ešte vo vesmíre by znamenala pre Glenna istú smrť. Našťastie, štít bol ešte stále k lodi pridržiavaný trojicou lán, ktoré pridržiavali na svojom mieste aj brzdiace rakety. Po bleskových rozhovoroch medzi riadiacim strediskom, leteckou továrňou v St. Louis (ktorá kabínu vyrobila) a ústredím NASA vo Virgínii sa napokon podarilo nájsť riešenie: tým, že sa neodhodia rakety, zostanú na lodi aj laná, ktoré tam tepelný štít držia. Pôvodne však bolo v pláne odhodiť rakety ešte pred vstupom do atmosféry. Nikto nevedel s istotou povedať, aké následky bude mať ponechanie rakiet na lodi počas pristávacieho manévru.

Otázka: Po koľkých odkladoch odštartovala misia Mercury 6 ?
Odpoveď: po neuveriteľných desiatich odkladoch

Otázka: Kedy odštartovala Misia Mercury 6 ?
Odpoveď: 20. februára 1962

Otázka: Z čoho pozostávala štartovacia zostava Misie Mercury 6 ?
Odpoveď: z nosnej rakety Atlas

Otázka: Čo niesla na svojom vrchole Misia Mercury 6 ?
Odpoveď: kužeľovitú vesmírnu loď pomenovanú Friendship 7

Otázka: Koľko trval   misii Mercury 6 jeden obeh okolo Zeme ?
Odpoveď: 88,47 minúty
Diaľnica D1 (Slovensko)

Budimír - Bidovce
Tento úsek je dlhý 14,4 kilometra je súčasťou diaľničného obchvatu Košíc, ktorý okrem diaľnice D1 tvoria i rýchlostné cesty R2 a R4. Úsek Budimír – Bidovce sa začína vo výjazde Budimír (Košice - Sever) a odtiaľ pokračuje južným až juhovýchodným smerom paralelne s riekou Torysa. Po oboch stranách je postavené jedno malé odpočívadlo, v smere na ukrajinskú štátnu hranicu to je odpočívadlo Beniakovce a v smere do Prešova odpočívadlo Rozhanovce. Na tomto úseku sa nachádza spolu osem mostov a výstavbu ďalších troch si vyžiadali preložky ciest III. triedy. Okrem toho sa smerom od Košickej Novej Vsi sprejazdnil aj druhý košický diaľničný privádzač. Súčasťou stavby sú ešte dva výjazdy a jedna križovatka D1xR2 s rýchlostnou cestou R2. V apríli 2015 bolo na úsek vydané stavebné povolenie, 4. júna 2015 bolo vyhlásené verejné obstarávanie. Jeho víťazom sa stala Skanska SK so sumou 197,44 mil. €. Zmluva o dielo na výstavbu bola podpísaná 25. augusta 2016, samotná výstavba sa oficiálne začala 11.novembra 2016 a celý úsek bol slávnostne uvedený do užívania 16.12.2019.

Otázka: Koľko mostov sa nachádza na úseku Budimír - Bidovce ?
Odpoveď: osem
Diaľnica D1 (Slovensko)

Chocholná - Nemšová
Úsek dlhý 17,9 kilometra vytvára západný obchvat Trenčína a nachádza sa na ňom obojstranné odpočívadlo Zamarovce. Je rozdelený na dva podúseky; Chocholná – Skala a Skala – Nemšová. Výstavba úseku Chocholná – Skala začala už v septembri 1991, zbytok úseku po Nemšovú bol rozostavaný v roku 1994. Úsek uviedli do prevádzky v roku 1996. Dokončovacie práce a výstavba diaľničného privádzača Trenčín, s dĺžkou 3,5 kilometra pokračovali do 18. septembra 2002, kedy bol privádzač odovzdaný do užívania.

Otázka: Čo sa nachádza na úseku Trenčína diaľnice D1 ?
Odpoveď: obojstranné odpočívadlo Zamarovce
Diaľnica D1 (Slovensko)

Budimír - Bidovce
Tento úsek je dlhý 14,4 kilometra je súčasťou diaľničného obchvatu Košíc, ktorý okrem diaľnice D1 tvoria i rýchlostné cesty R2 a R4. Úsek Budimír – Bidovce sa začína vo výjazde Budimír (Košice - Sever) a odtiaľ pokračuje južným až juhovýchodným smerom paralelne s riekou Torysa. Po oboch stranách je postavené jedno malé odpočívadlo, v smere na ukrajinskú štátnu hranicu to je odpočívadlo Beniakovce a v smere do Prešova odpočívadlo Rozhanovce. Na tomto úseku sa nachádza spolu osem mostov a výstavbu ďalších troch si vyžiadali preložky ciest III. triedy. Okrem toho sa smerom od Košickej Novej Vsi sprejazdnil aj druhý košický diaľničný privádzač. Súčasťou stavby sú ešte dva výjazdy a jedna križovatka D1xR2 s rýchlostnou cestou R2. V apríli 2015 bolo na úsek vydané stavebné povolenie, 4. júna 2015 bolo vyhlásené verejné obstarávanie. Jeho víťazom sa stala Skanska SK so sumou 197,44 mil. €. Zmluva o dielo na výstavbu bola podpísaná 25. augusta 2016, samotná výstavba sa oficiálne začala 11.novembra 2016 a celý úsek bol slávnostne uvedený do užívania 16.12.2019.

Otázka: Čoho súčasťou je diaľničný úsek Budimír - Bidovce ?
Odpoveď: diaľničného obchvatu Košíc

Otázka: Koľko odpočívadiel je postavených na úseku Budimír - Bidovce ?
Odpoveď: Po oboch stranách je postavené jedno malé odpočívadlo
Diaľnica D1 (Slovensko)

Prešov, Juh - Budimír
Výstavba diaľnice D1 medzi Košicami a Prešovom prebiehala od apríla 1978 do apríla 1988 v dvoch etapách. Prvú etapu tvoril úsek Prešov, Juh – Ličartovce, ktorý bol vo výstavbe od apríla 1978 do júna 1987, no sprevádzkovaný bol už v novembri 1982. Náklady na výstavbu dosiahli sumu 325,9 milióna Kčs. Ďlaší úsek od Ličartoviec po Budimír (Košice-Sever) začali stavať po dokončení prvej etapy a otvorený bol v apríli 1988. Výstavba druhej etapy si vyžiadala náklady vo výške 475,6 milióna Kčs.

Otázka: V koľkých etapách prebiehala výstavba D1 medzi Košicami a Prešovom ?
Odpoveď: dvoch etapách

Otázka: Akú sumu dosiahli náklady na výstavbu D1 Juh - Ličartovce ?
Odpoveď: 325,9 milióna Kčs

Otázka: Kedy bol otvorený úsek D1 Budimír Ličartovce ?
Odpoveď: apríli 1988

Otázka: Aké náklady si vyžiadala druhá etapa D1 Ličartovce - Budimír ?
Odpoveď: 475,6 milióna Kčs
Diaľnica D1 (Slovensko)

Prešov, Západ - Prešov,Juh
Diaľničný obchvat Prešova meria 7,8 kilometra a mesto bude obchádzať zo západu až juhozápadu. V prvotných štúdiách sa posudzovali tri varianty vedenia diaľnice na tomto úseku. Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií v marci roku 2003 odporučilo tunelový variant s tunelom Prešov dlhým 2 375 metrov. V modifikovanej trase, na ktorú bolo neskôr vydané už aj územné rozhodnutie, bola dĺžka tunela napokon definitívne stanovená na 2 244 metrov. Okrem neho sa na úseku bude nachádzať osemnásť mostov. Výstavba si vyžiadala asanáciu jedného rodinného domu, 37 záhradných chatiek, 28 garáží, 8 objektov bývalého poľnohospodárskeho podniku, bývalej čistiarne odpadových vôd, vodojemu a unimobunky stavebnej spoločnosti. Koncom februára 2015 bolo na úsek vydané stavebné povolenie, voči ktorému bol ale podaný rozklad. Právoplatnosť toto stavebné povolenie nadobudlo až v júni roku 2015. 4. júna 2015 bolo vo vestníku verejného obstarávania uverejnené vyhlásenie verejnej súťaže na zhotoviteľa. Víťazom užšej súťaže sa stalo združenie firiem Eurovia SK, Eurovia CS, Doprastav, Metrostav a Metrostav Slovakia, ktoré v súťaži ponúkli sumu 356,34 mil. €. Zmluva na výstavbu bola podpísaná 6. apríla 2017, samotná výstavba sa oficiálne začala 30. mája 2017 s termínom dokončenia v roku 2022.

Otázka: Aký dlhy je obchvat Prešova ?
Odpoveď: 7,8 kilometra

Otázka: Ako bude obchádzať mesto Prešov obchvat Prešova ?
Odpoveď: zo západu až juhozápadu

Otázka: Koľko variant sa posudzovalo pri výstavbe   obchvatu Prešova ?
Odpoveď: tri varianty

Otázka: Aký variant odporučilo Ministerstvo dopravy na výstavbu obchvatu Prešova ?
Odpoveď: tunelový variant s tunelom Prešov

Otázka: Čo si vyžiadala výstavba obchvatu Prešova ?
Odpoveď: asanáciu jedného rodinného domu, 37 záhradných chatiek, 28 garáží, 8 objektov bývalého poľnohospodárskeho podniku, bývalej čistiarne odpadových vôd, vodojemu a unimobunky stavebnej spoločnosti
Diaľnica D1 (Slovensko)

Važec - Mengusovce
Výstavba tohto úseku s dĺžkou 12 kilometrov začala ešte v auguste 1998. Projekt počítal s výstavbou až 23 mostných objektov, troch veľkých odpočívadiel a troch výjazdov Važec, Štrba a Mengusovce. Uvedenie do prevádzky v polovičnom profile bolo plánované na september 2001 a v plnom profile na september 2002. V roku 1999 bola výstavba tohto úseku pozastavená pre nedostatok finančných prostriedkov na výstavbu. Neskôr sa pôvodný projekt upravil tak, že sa postavilo len jedno veľké odpočívadlo, Štrba. Výstavbu čiastočne obnovili v roku 2003, no naplno sa rozbehla až o rok neskôr. Súčasťou úseku je spomínaných 23 mostov a 250 metrov dlhý Tunel Lučivná. Diaľnica sa na rozdiel od predošlých úsekov výrazne odkláňa od cesty I/18, pričom míňa len jedinú obec – Štrba, ktorá je na ňu napojená rovnomenným výjazdom. Úsek sprevádzkovali 11. decembra 2007, ale 7,706 kilometrov dlhú časť od Važca po Tunel Lučivná len v polovičnom profile. Diaľnica bola kompletne sprejazdnená v plnom profile až 14. septembra 2008, teda po vyše 10 rokoch výstavby. Na tomto úseku sa nachádza lokalita Vlčia jama, najvyššie položené miesto diaľnice D1 a zároveň aj všetkých diaľnic a rýchlostných ciest na Slovensku vo výške 924 metrov nad morom.
Mengusovce - Jánovce
Tento úsek má dĺžku 26,4 kilometra a prechádza Popradskou kotlinou. Celý úsek bol budovaný od roka 2005 až do roka 2009. Začína južne od obce Mengusovce a ďalej pokračuje východným smerom cez tunel Bôrik (999 m), obchádza mesto Svit zo severu a obec Batizovce z juhu. Za Svitom sa diaľnica približuje k ceste I/18 a k železničnej trati a pokračuje s nimi paralelne až po Poprad. Pred ním sa trasa diaľnice stáča na sever, míňa popradské letisko a mestskú časť Veľká. Neskôr sa postupne stáča až na východ, pričom míňa popradské mestské časti Spišská Sobota a Matejovce. Odtiaľ cesta pokračuje východným až juhovýchodným smerom dokončujúc severný obchvat Popradu a končí sa vo výjazde s napojením na cestu I/18 medzi obcami Jánovce a Spišský Štvrtok.

Otázka: Kedy začala výstavba úseku D1 Važec- Mengusovce ?
Odpoveď: v auguste 1998

Otázka: S koľkými mostovými projektami počítal úsek diaľnice D1 Važec - Mengusovce ?
Odpoveď: 23

Otázka: S čím počítal projekt pri výstavbe úseku Važec - Mengusovce ?
Odpoveď: počítal s výstavbou až 23 mostných objektov, troch veľkých odpočívadiel a troch výjazdov
Diaľnica D1 (Slovensko)

Po zvrhnutí komunistickej totality a s tým spojenými rozsiahlymi celospoločenskými zmenami dochádza k premene príkazového hospodárstva štátu na trhové. Tým nastávajú obrovské zmeny vo všetkých sférach života a spoločnosti. V tomto období dochádza taktiež k diskusiám o rozdelení a neskoršie aj k rozdeleniu vtedajšieho Československa. Na pozadí týchto zmien sa výstavba diaľnic a rýchlostných ciest ocitá v úzadí verejného záujmu a to vplyvom jednak pokračujúceho nedostatku financí a jednak nutnosti orientácie pozornosti na iné, významnejšie problémy. Medzi rokmi 1989 a 1993 tak na diaľnici D1 nedochádza prakticky k žiadnym významnejším zmenám. V rokoch 1989 až 1993 bolo sprejazdnených iba 2,6 kilometra diaľnice D1, teda 650 metrov ročne.

Otázka: Koľko kilometrov diaľnice D1 na Slovensku bolo sprejazdnených v rokoch 1989 až 1993 ?
Odpoveď: 2,6
Diaľnica D1 (Slovensko)

Mimoriadne technicky náročná je výstavba diaľnice D1 v hornatom teréne severného Slovenska, obzvlášť v úseku medzi Hričovským Pohradím a Ivachnovou. Na diaľnici D1 sa v budúcnosti bude nachádzať celkom dvanásť tunelov s celkovou dĺžkou takmer 36 kilometrov. V súčasnosti sú z týchto dvanástich tunelov v prevádzke štyri – tunel Branisko (4 975 m), tunel Lučivná (250 m), tunel Bôrik (999 m) a tunel Šibenik (591 m). Vo výstavbe je momentálne tunel Čebrať (3 600 m), tunel Ovčiarsko (2 360 m), tunel Žilina (655 m), tunel Višňové (7 445 m) a tunel Prešov (2 244 m). V príprave je výstavba tunelov Korbeľka (5 868 m), Havran (2 820 m) a Dargov (4 008 m). Okrem tunelov sú na diaľnici D1 postavené a ďalej sa stavajú mnohé mosty, viadukty a estakády, z ktorých najdlhšou je estakáda Hričovský kanál, ktorá je so svojou dĺžkou 2 081 metrov jedným z najdlhších cestných mostov na Slovensku.

Otázka: Aký dlhý je tunel Branisko ?
Odpoveď: 4 975 m

Otázka: Aký dlhý je tunel Lučivná ?
Odpoveď: 250 m

Otázka: Aká dlhá je estakáda Hričovský kanál ?
Odpoveď: 2 081 metrov
Diaľnica D1 (Slovensko)

Na východnom Slovensku je sprevádzkovaný 19,7 kilometrový úsek diaľnice medzi krajskými mestami Prešov a Košice. Ďalej je na východnom Slovensku vo výstavbe 7,8 kilometra dlhý úsek Prešov západ - Prešov Juh, ktorý po dokončení v roku 2021 prepojí už existujúce úseky diaľnice D1, čím v danom roku vznikne súvislý diaľničný ťah od Košíc až po Ivachnovú. Súčasne je od roku 2019 na východnom Slovensku v prevádzke aj 14,4 kilometra dlhý úsek Budimír - Bidovce, ktorý plynule nadväzuje na už existujúci úsek D1 medzi Prešovom a Košicami a súčasne je aj celkovo prvým úsekom diaľnice D1 s trasou ležiacou prevažne východne od Košíc. Ďalšie úseky diaľnice D1 pokračujú ďalej smerom na východ až do Záhoru na hraniciach s Ukrajinou. Tieto úseky sú v príprave s predbežným predpokladom zahájenia výstavby medzi rokmi 2025 a 2026.

Otázka: Aký dlhý je diaľničný úsek diaľnice D1 medzi mestami Košice a Prešov ?
Odpoveď: 19,7

Otázka: Aký dlhý je diaľničný úsek Budimír - Bidovce diaľnice D1 ?
Odpoveď: 14,4
Diaľnica D1 (Slovensko)

Na severnom Slovensku je v úseku medzi Hričovským Podhradím a Prešovom, zatiaľ sprevádzkovaných 155,4 kilometrov diaľnice. Ďalej je v tomto úseku vo výstavbe 40 kilometrov a v príprave 13,5 kilometra diaľnice D1. Technicky mimoriadne náročná je prebiehajúca výstavba diaľnice v úseku Hričovské Podhradie - Dubná Skala. Tento 24,8 kilometrov dlhý úsek diaľnice prepojí už existujúci úsek diaľnice D1 medzi Bratislavou a Hričovským Podhradím a úsek medzi Dubnou Skalou a Turanmi. Technickú náročnosť tohto úseku zvýrazňuje množstvo mostov ale aj tunely vo výstavbe;  tunel Ovčiarsko, tunel Žilina a tunel Višňové. Predpoklad dokončenia tohto úseku diaľnice je rok 2020 pre prvú časť úseku od Hričovského Podhradia po Lietavskú Lúčku a predbežne rok 2023 pre druhú, nasledujúcu časť úseku vrátane tunela Višňové. Výstavba diaľnice D1 v súčasnosti prebieha aj v úseku Hubová - Ivachnová. Tento 15,2 kilometra dhý úsek tvorí severný obchvat Ružomberku. Súčasťou tohto úseku je aj tunel Čebrať. Výstavba v tomto úseku bola zahájená ešte v roku 2014, v priebehu výstavby však došlo k výskytu neočakávaných geologických porúch, čo si vyžiadalo prerušenie výstavby a prepracovanie projektu výstavby. Výstavba tohto úseku bola obnovená v zmysle nového technického projektu v roku 2018, s predpokladom dokončenia v roku 2023. Technicky a stavebne najnáročnejší, 13,5 kilometra dlhý úsek Turany - Hubová je aktuálne iba v príprave s predpokladom zahájenia výstavby v roku 2020, prípadne 2021 a predpokladom dokončenia v roku 2027. Mimo menovaných úsekov je diaľnica D1 na severnom Slovensku sprevádzkovaná v plnej dĺžke trasy z Hričovského Podhradia až po výjazd Prešov - západ.

Otázka: Súčasťou ktorého diaľničného úseku diaľnice D1 je tunel Čebrať ?
Odpoveď: Hubová - Ivachnová

Otázka: Koľko kilometrov diaľnice D1 na Slovensku je zatiaľ sprevádzkovaných medzi Hričovským Podhradím a Prešovom ?
Odpoveď: 155,4

Otázka: Ktorý úsek diaľnice D1 na Slovensku tvorí severný obchvat Ružomberka ?
Odpoveď: Hubová - Ivachnová

Otázka: Aký dlhý je úsek diaľnice D1 na Slovensku Hubová - Ivachnová ?
Odpoveď: 15,2 kilometra

Otázka: Kedy je predpokladaný rok dokončenia diaľnice D1 úseku Turany - Hubová ?
Odpoveď: 2027
Diaľnica D1 (Slovensko)

Výstavba diaľnice D1 započala v roku 1972. Trasa diaľnice D1 je dlhá 512 kilometrov a začína v diaľničnej križovatke Bratislava - Pečňa, kde sa nachádza aj nultý kilometer diaľnice. V zmysle dlhodobých plánov má diaľnica D1 končiť napojením na ukrajinskú diaľnicu M6 v priestore nového hraničného priechodu na štátnej hranici s Ukrajinou, neďaleko obce Záhor. Trasa diaľnice vedie cez Trnavu, Piešťany, Trenčín, Žilinu, Vrútky, Martin, Ružomberok, Liptovský Mikuláš, Poprad, Levoču, Prešov, Košice, Michalovce a Sobrance. V súčasnosti je sprevádzkovaných 376,5 kilometrov diaľnice D1. Vo výstavbe je aktuálne 47,8 kilometrov diaľnice D1 a to v úsekoch medzi Hričovským Podhradím a Dubnou Skalou, medzi Hubovou a Ivachnovou a ďalej západný obchvat Prešova. V príprave je na trase z Bratislavy do Košíc už iba úsek medzi Turanmi a Hubovou v dĺžke 13,5 kilometra, všetky ostatné úseky medzi týmito dvoma mestami sú aktuálne už buď v prevádzke alebo vo výstavbe. Hlavná časť zostávajúcich úsekov v príprave v celkovej dĺžke 74,2 kilometra tak leží východne od Košíc, v úseku od Bidoviec až po Záhor na hraniciach s Ukrajinou. Napriek rôznym plánovaným termínom dokončenia diaľnice D1 z minulosti, (roky 2000, 2010 či 2017) bude táto diaľnica prejazdná medzi Bratislavou a Košicami najskôr v roku 2027, v celej svojej dĺžke z Bratislavy až po Záhor najskôr v roku 2030.

Otázka: Koľko kilometrov diaľnice D1 je v súčasnosti sprevádzkovaných ?
Odpoveď: 376,5

Otázka: Aký dlhý je diaľničný úsek D1 medzi Turanmi a Hubovou ?
Odpoveď: 13,5 kilometra

Otázka: V ktorom roku začalo s výstavbou D1 na Slovensku ?
Odpoveď: 1972

Otázka: Aká je dlhá diaľnica D1 na Slovensku ?
Odpoveď: 512 kilometrov

Otázka: Koľko kilometrov diaľnice D1 je aktuálne vo výstavbe ?
Odpoveď: 47,8
Diaľnica D1 (Slovensko)

Svinia - Prešov, Západ
Úsek s dĺžkou 6,8 kilometra bol vo výstavbe od 1. decembra 2005 do 7. júna 2010. Zemné práce, výstavba mostov i úprava samotného telesa cesty boli uskutočnené v rokoch 2005 až 2007, potom sa začala výstavba zložitej križovatky Prešov-západ, ktorá spája diaľnicu D1 s cestou I/18, cestou II/546 a v budúcnosti aj s rýchlostnou cestou R4. Úsek diaľnice odľahčil paralelnú cestu I/18 medzi Prešovom a Chminianskou Novou Vsou, no najmä odklonil dopravu z nebezpečného úseku medzi obcami Malý Šariš a Župčany. Na úseku sa nachádza päť mostov s celkovou dĺžkou 930 metrov, pruh pre pomalé vozidlá v dĺžke 2 095 metrov a veľké obojstranné odpočívadlo Malý Šariš. Celkové náklady na výstavbu dosiahli 96 mil. eur. Pôvodne sa mali postaviť tiež 3 vetvy MÚK Prešov západ spoločne s okružnou križovatkou na súbežnej I/18, avšak kvôli problémom s majetkoprávnym vysporiadaním sa úplne zrealizovala len jediná vetva slúžiaca pre oba smery, druhá vetva zostala na dlhú dobu nedokončená. Verejnú súťaž na dokončenie vetvy križovatky napokon vyhrala Skanska SK so sumou 1,99 mil. €; stavebné práce súvisiace s úplným dobudovaním predmetnej vetvy prebehli od septembra 2016 do septembra 2017. Samotná križovatka Prešov, západ aktuálne stále nie je úplne dokončená, stane sa tak až po dokončení nasledujúceho úseku Prešov, Západ - Prešov, Juh a hlavne úseku rýchlostnej cesty R4, Prešov, severný obchvat, I.etapa.

Otázka: Čo spája križovatka Prešov - západ
Odpoveď: spája diaľnicu D1 s cestou I/18, cestou II/546 a v budúcnosti aj s rýchlostnou cestou R4
Diaľnica D1 (Slovensko)

Beharovce - Fričovce
Výstavba 13,7 kilometra dlhého úseku začala položením základného kameňa dňa 1. apríla 1996, 12. apríla sa už začalo i s razbou prieskumnej štôlne tunela Branisko. Štôlňa bola prerazená 19. decembra 1997, no razba južnej tunelovej rúry zo západnej (spišskej) začala ešte pred prerazením prieskumnej štôlne, 23. mája 1997. Ešte v roku 2001 sa uvažovalo o sprejazdnení tunela spoločne s obchvatmi obcí Fričovce a Široké 1. júla 2002. Finančné problémy z rokov 1998 a 1999 spôsobili značné meškanie prác, a tak bol tunel slávnostne prerazený až 1. mája 2002. Ešte v septembri 2001 však stihli dokončiť a sprejazdniť obchvat obce Široké. Tunel Branisko slávnostne uviedli do prevádzky dňa 29. júna 2003 spoločne s obchvatom obce Fričovce a pokračovaním polprofilovej diaľnice po obec Beharovce. Súčasťou investície bola aj výstavba budovy Strediska správy a údržby diaľnic Beharovce. Celkové náklady na výstavbu dosiahli 9,219 miliardy Sk. V budúcnosti sa plánuje rozšírenie tunela o druhú tunelovú rúru, na výstavbu ktorej v súčasnosti prebieha proces územného konania a Národná diaľničná spoločnosť odhaduje začiatok výstavby na rok 2023.

Otázka: Kedy sa začalo s razbou prieskumnej štôlne tunela Branisko ?
Odpoveď: 1996, 12. apríla

Otázka: Kedy uviedli tunel Branisko do prevádzky
Odpoveď: 29. júna 2003
Diaľnica D1 (Slovensko)

Bratislava, Viedenská – Bratislava, Prístavný most
Úsek diaľnice dlhý 3,2 kilometra začína v diaľničnej križovatke s diaľnicou D2 Bratislava – Pečňa a pokračuje cez výjazd Viedenská cesta a končí vo výjazde s Dolnozemskou cestou a Panónskou ulicou. V prevažnej miere je diaľnica umiestnená uprostred Einsteinovej ulice, od ktorej je fyzicky oddelená múrom a protihlukovou stenou. Na trase úseku sa nachádza päť lávok pre chodcov a cyklistov (z Pečnianskej ulice, pri obchodnom centre Aupark, od Sadu Janka Kráľa, od bývalého štadióna MFK Petržalka a od Šustekovej ulice). Celkové stavebné náklady dosiahli sumu 1,908 miliardy Sk. Začiatok výstavby bol pôvodne plánovaný na rok 2002, ale s výstavbou sa začalo až 20. marca 2003. Stavba bola odovzdaná do predčasného užívania 4. decembra 2005, pričom postupné dokončovacie práce na lávkach prebiehali až do júna 2006.

Otázka: Akú sumu dosiahli celkové náklady súvisiace s diaľnicou D2 Bratislava   Pečňa ?
Odpoveď: 1,908 miliardy Sk

Otázka: Kedy bola stavba diaľnice D1   na Slovensku odovzdaná do predčasného užívania ?
Odpoveď: 4. decembra 2005
Diaľnica D1 (Slovensko)

Po nástupe druhej vlády Roberta Fica bolo opäť avizované urýchlenie dostavby diaľnic. Robert Fico označil ako prioritu dobudovať diaľnicu D1 medzi Bratislavou a Košicami do roku 2017. Z dôvodu nedostatku peňazí v štátnom rozpočte sa znovu uvažovalo o obnovení PPP projektov, súkromný sektor ale stále nebol schopný zabezpečiť financovanie výstavby. Výstavba diaľnice je v tomto období poznačená nekoncepčnosťou, nedostatkom financí a nedostatočnou projektovou prípravou. Medzi rokmi 2012 až 2018 bolo sprejazdnených 51,4 kilometra diaľnice D1, teda 8,5 kilometra ročne čo je výsledok porovnateľný s rokmi 1993 až 1998, kedy bola výstavba diaľnice silne poznačená pozastavením pre nedostatok finančných prostriedkov.

Otázka: Medzi ktorými rokmi bolo sprejazdnených 51,4 kilometrov diaľnice D1 na Slovensku ?
Odpoveď: Medzi rokmi 2012 až 2018

Otázka: Po nástupe ktorej vlády na Slovensku bolo avízované urýchlenie dostavby diaľníc ?
Odpoveď: Po nástupe druhej vlády Roberta Fica

Otázka: Do ktorého roku mala byť vybudovaná diaľnica D1 medzi Bratislavou a Košicami ?
Odpoveď: do roku 2017

Otázka: Medzi ktorými mestami na Slovensku mala byť do roku 2017 vybudovaná diaľnica D1 ?
Odpoveď: medzi Bratislavou a Košicami

Otázka: Čo bolo avizované po nástupe druhej vlády Roberta Fica ?
Odpoveď: urýchlenie dostavby diaľnic
Diaľnica D1 (Slovensko)

Po nástupe vlády Ivety Radičovej v roku 2010 došlo k vypršaniu PPP zmlúv, keďže súkromný sektor nebol schopný plniť svoje zmluvné záväzky plynúce z PPP zmlúv. Platnosť koncesnej zmluvy na tzv. prvý balík projektov PPP vypršala dňa 31. augusta 2010 a štát odmietol predĺžiť termín uzavretia definitívneho kontraktu z dôvodu neschopnosti investora zaistiť dostatočný kapitál. Podobná situácia nastala aj v prípade druhej koncesnej zmluvy, ktorej platnosť vypršala 15. decembra 2010. Vláda sa následne rozhodla stavať diaľnice za pomoci európskych fondov a dokončenie diaľnice medzi Bratislavou a Košicami stanovila na rok 2017. Medzi rokmi 2010 až 2012 bolo sprejazdnených 22 kilometrov diaľnice, teda 11 kilometrov ročne.

Otázka: K čomu došlo na Slovensku v roku 2010   po nástupe vlády Ivety Radičovej ?
Odpoveď: došlo k vypršaniu PPP zmlúv

Otázka: Kedy vypršala platnosť koncesnej zmluvy na tzv . prvý balík projektov PPP ? na Slovensku
Odpoveď: 31. augusta 2010

Otázka: Medzi ktorými rokmi bolo sprejazdnených 22 kilometrov diaľnice D1 na Slovensku ?
Odpoveď: Medzi rokmi 2010 až 2012

Otázka: V ktorom roku nastúpila vláda Ivety Radičovej na Slovensku ?
Odpoveď: v roku 2010

Otázka: Čia vláda nastúpila v roku 2010 na Slovensku ?
Odpoveď: Ivety Radičovej
Diaľnica D1 (Slovensko)

V roku 2009 sa navyše objavil problém s trasou diaľnice v úseku Turany - Hubová. Pôvodne, pred rokom 2006 bola v tomto úseku plánovaná realizácia tunela Korbeľka, ktorý obchádzal úzku dolinu Váhu. Vláda Róberta Fica ale nekoncepčne rozhodla o zmene trasy čo vyvolalo nutnosť prepracovania projektu diaľnice. Nová trasa, tzv. údolný variant resp. úžinový variant, mala viesť po povrchu zhruba v koridore cesty I/18. V novom koridore trasy štát súčasne spustil aj prípravné práce (odlesnenie, výstavba prístupových ciest) s ohľadom na očakávané zahájenie výstavby v tomto úseku v rámci projektov PPP.  Prípravné práce značne poškodili niektoré chránené územia európskeho významu, čo bolo prešetrované aj Európskou komisiou. Po kolapse projektov PPP bol údolný variant s ohľadom na ekologické pomery zavrhnutý a znovu bola zahájená príprava projektu obsahujúceho tunel Korbeľka, avšak v mierne pozmenej trase, s mierne dlhším tunelom. Nekoncepčné zmeny tak viedli k premárneniu šiestich rokov. Medzi rokmi 2006 až 2010 bolo sprejazdnených 60,2 kilometrov diaľnice, teda 15,05 kilometra ročne. Hlavná časť odovzdaných úsekov však bola rozostavaná ešte pred nástupom Ficovej vlády.

Otázka: Výstavba , ktorého tunela sa plánovala na Slovensku v roku 2006 ?
Odpoveď: tunela Korbeľka

Otázka: Pred ktorým rokom sa plánovala výstavba tunela Korbeľka ?
Odpoveď: pred rokom 2006

Otázka: Medzi ktorými rokmi bolo sprejazdnených 60,2 kilometrov diaľnice na Slovensku ?
Odpoveď: Medzi rokmi 2006 až 2010
Diaľnica D1 (Slovensko)

Po nástupe vlády Róberta Fica v roku 2006 bolo ohlásené urýchlenie výstavby diaľnic, pričom najväčšou prioritou bolo dokončenie diaľnice D1 po Košice. Vedenie štátu si dalo záväzok pripraviť všetky podklady pre začatie výstavby do konca roku 2010. V roku 2007 boli ohlásené takzvané projekty verejno-súkromného partnerstva (PPP projekty). Chýbajúce úseky diaľnice mal v rámci týchto projektov postaviť a následne 30 rokov spravovať súkromný investor, ktorému by štát hodnotu diaľnice 30 rokov splácal. Na diaľnici D1 boli vytvorené dva balíky PPP projektov, pričom prvý balík zahrňoval nepostavené úseky medzi Martinom a Prešovom, druhý balík zahrňoval úsek z Hričovského Podhradia po Dubnú Skalu. Verejné obstarávanie prebiehalo za komplikovaných pomerov, vylúčení uchádzači podávali rôzne odvolania, no nakoniec oba balíky dostali svojho realizátora. Kritizovaná bola okrem samotného priebehu obstarávania aj výška sumy za zhotovenie, prevádzkovanie a spravovanie postavených úsekov koncesionármi, ktorú mal štát za 30 rokov splatiť. Víťazom oboch balíkov sa ale v zmluvne stanovených termínoch nepodarilo zabezpečiť financovanie výstavby, čo napokon viedlo ku kolapsu uzavretých PPP zmlúv, keďže realizátori neboli schopní diaľnicu rozostavať. Došlo tak k paradoxnej situácií kedy výstavbu diaľnice D1 nedokázal zabezpečiť ani štát ani súkromný sektor, ktorý sa k tomu zmluvne zaviazal.

Otázka: Čo bolo vyhlásené po nástupe vlády Roberta Fica v roku 2006 ?
Odpoveď: urýchlenie výstavby diaľnic

Otázka: Do konca , ktorého roku mala byť zahájená výstavba diaľnice D1 po Košice ?
Odpoveď: do konca roku 2010

Otázka: Čia vláda nastúpila na Slovensku v roku 2006 ?
Odpoveď: Róberta Fica
Večiereň

Večiereň sa začína zvyčajným začiatkom, po ktorom nasleduje Žalm 103 (podľa LXX), ktorý je oslavou stvorenia. Keďže večiereň je začiatkom liturgického dňa, bol vybratý žalm, ktorý ospevuje začiatok Božieho diela spásy. Po ňom nasleduje veľká ekténia (súbor prosieb) a čítanie alebo spev katismy - vybraných žalmov, ktoré sa cyklicky menia. Po katisme nasleduje spev žalmu 140, 141, 129 a 116 (podľa LXX) a stichiry - krátke oslavné, kajúce, prosebné a ďakovné spevy o sviatku alebo svätcovi daného dňa. Ich počet zavisí od typu večierne (4 až 10). Ak je veľká večiereň, na konci spevu stichír sa koná vchod - slávnostný sprievod s kadidlom. Spieva sa hymnus Svetlo tiché (Svíte tíchij). Po ňom, ak je veľká večiereň pred sviatkom, nasledujú čítania zo Starého zákona. Po prosbách nasleduje hymnus Ráč nás, Pane... a ďalšie prosby. Ak sa koná litia, v predsieni chrámu sa spievajú litijné stichiry a ekténia (prosby). Nasleduje ďalšia séria stichír, hymnus Teraz prepustíš, Pane, svojho služobníka... a prípadne požehnanie chlebov, pšenice, vína a oleja alebo ďalšia ekténia a záver večierne. Pôstne večierne majú špecifický záver.

Otázka: Ako sa začína večiereň ?
Odpoveď: sa začína zvyčajným začiatkom, po ktorom nasleduje Žalm 103 (podľa LXX), ktorý je oslavou stvorenia

Otázka: Čoho začiatkom je večiereň ?
Odpoveď: večiereň je začiatkom liturgického dňa
Krstný otec (román)

Krstným otcom z názvu románu je práve Vito Corleone, ktorého priezvisko je prevzaté z názvu mesta Corleone na Sicílii. Podobne, dievčenské priezvisko Corleoneho matky je Corigliano, čo je aj názov ďalšieho mesta v Kalábrii na juhu Talianska, v okolí ktorého operuje silná lokálna mafia. V knihe má Vito štyri deti, sú nimi horkokrvný Santino „Sonny“ Corleone, tichý a bezstarostný Frederico „Fredo/Freddy“, najmladší syn Michael Corleone a dcéra Constanzia „Connie“ Corleone. Okrem nich má i jedného adoptívneho syna, Toma Hagena, ktorý je približne rovnako starý ako Sonny. Tom Hagen je sirota írsko-nemeckého pôvodu žijúca na uliciach New Yorku, až kým sa nespriatelí so Sonnym. Neskôr si ho Corleonovci osvoja, vyštuduje právo a stane sa poradcom ("consigliere") hlavy rodiny Corleonovcov po zosnulom Gencovi Abbandandovi.

Otázka: Ako sa volá postava krstného otca v románe Krstná mama ?

Otázka: Z čoho nie je prevzaté priezvisko Vita Corleoneho v románe Krstný otec ?

Otázka: Ako sa volajú psy Vita Corleoneho v románe Krstný otec ?

Otázka: Ako sa volá adoptívny syn Vita Cordobu v románe Krstný otec ?

Otázka: Čím sa nikdy nestane Tom Hagen v románe Krstný otec ?
Krstný otec (román)

Atentát nechal spáchať Sollozzo, aby sa z "obchodných" príčin zbavil starého dona. Ako prvé vypátrajú zradcu vo svojich radoch, Paulieho Gatta, a tak Clemenza vyberie za jeho nástupcu Rocca Lamponeho a spoločne vylákajú Paulieho von za mesto, kde ho Rocco zastrelí. Potom sa dozvedia, že v bare Bruna Tattagliu, člena znepriatelenej rodiny, zavraždili Lucu Brasiho a tým sa zbavili donovho najnebezpečnejšieho a najvernejšieho člena "rodiny". Aj keď je don v nemocnici, pokúša sa ho Sollozzo zabiť. Podplatí policajného kapitána McCluskeyho, aby nechal odvolať celú policajnú stráž a pozatýkať všetkých donových ochrancov z mafie. Keď príde  jeho syn Michael, zistí čo sa stalo a stráži otca, pri incidente mu McCluskey rozbije čeľusť. Keď zranený Michael príde naspäť domov, do Long Beach, zosnovajú hlavní členovia rodiny spoločne plán na zabitie Sollozza. Keď sa zástupca rodiny Corleonovcov na jednej strane a Sollozzo s McCluskeym na strane druhej stretnú, aby prerokovali obchodný plán, budú obidvaja zavraždení pištoľou, ktorú si účastník stretnutia vezme z úkrytu na záchode v mieste stretnutia. Na túto úlohu sa podujme Michael Corleone. Hneď potom ako ich zabije, utečie na Sicíliu, aby sa vyhol pomste a krvavej vojne, ktorú tento čin vyvolá.

Otázka: Kto nechal spáchať atentát na dona Corleoneho ?
Odpoveď: Sollozzo

Otázka: Koho vybral Clemenza za nástupcu Paulieho Gatta v románe Krtsný otec ?
Odpoveď: Rocca Lamponeho

Otázka: Ako sa pokúsi Sollozo zabiť dona Corleoneho kým je v nemocnici v románe Krstný otec ?
Odpoveď: Podplatí policajného kapitána McCluskeyho, aby nechal odvolať celú policajnú stráž a pozatýkať všetkých donových ochrancov z mafie

Otázka: Kto stráži dona Corleneho kým je v nemocnici v románe Krstný otec ?
Odpoveď: jeho syn Michael
Krstný otec (román)

Krstným otcom z názvu románu je práve Vito Corleone, ktorého priezvisko je prevzaté z názvu mesta Corleone na Sicílii. Podobne, dievčenské priezvisko Corleoneho matky je Corigliano, čo je aj názov ďalšieho mesta v Kalábrii na juhu Talianska, v okolí ktorého operuje silná lokálna mafia. V knihe má Vito štyri deti, sú nimi horkokrvný Santino „Sonny“ Corleone, tichý a bezstarostný Frederico „Fredo/Freddy“, najmladší syn Michael Corleone a dcéra Constanzia „Connie“ Corleone. Okrem nich má i jedného adoptívneho syna, Toma Hagena, ktorý je približne rovnako starý ako Sonny. Tom Hagen je sirota írsko-nemeckého pôvodu žijúca na uliciach New Yorku, až kým sa nespriatelí so Sonnym. Neskôr si ho Corleonovci osvoja, vyštuduje právo a stane sa poradcom ("consigliere") hlavy rodiny Corleonovcov po zosnulom Gencovi Abbandandovi.

Otázka: Ako sa volá postava krstného otca v románe Krstný otec ?
Odpoveď: Vito Corleone

Otázka: Z čoho je prevzaté priezvisko Vita Corleoneho v románe Krstný otec ?
Odpoveď: názvu mesta Corleone na Sicílii

Otázka: Ako sa volajú deti Vita Corleoneho v románe Krstný otec ?
Odpoveď: horkokrvný Santino „Sonny“ Corleone, tichý a bezstarostný Frederico „Fredo/Freddy“, najmladší syn Michael Corleone a dcéra Constanzia „Connie“ Corleone

Otázka: Ako sa volá adoptívny syn Vita Corleoneho v románe Krstný otec ?
Odpoveď: Tom Hagen

Otázka: Čím sa stane Tom Hagen v románe Krstný otec ?
Odpoveď: poradcom ("consigliere") hlavy rodiny