lukasjanek/skquad huggingface dataset:
DFS 228

Počiatočný dizajn bol prevzatý z experimentálneho lietadla z medzivojnového obdobia, DFS 54, určeného pre let vo veľkých výškach. Projekt bol zastavený začiatkom vojny, ale v roku 1940 bol obnovený, keď RLM (Reichsluftfahrtministerium – Ríšske ministerstvo letectva) prednieslo DFS požiadavku na raketové prieskumné lietadlo. Projekt dal DFS príležitosť preskúmať dve oblasti s tým súvisiace- účinky šípovitosti krídel a nadzvukový let. Prvý prototyp bol dokončený v marci roku 1944, prechádzal testami v auguste, v lete ťahaný za Dornierom Do 217. Stroj mal dizajn vetroňa s dlhými, štíhlymi krídlami. Plánovalo sa namiesto kolies dať na podvozok pristávaciu lyžu. Nos lietadla by sa mal dať v prípade núdze oddeliť a v ňom mala byť umiestnený záchranná kapsula pre pilota, pre problémy s tlakovým systémom bol druhý prototyp prispôsobený a pilot bol v naklonenej pozícii. Asi 40 letov bolo spravených s prototypmi a inštalácia raketového motoru Walter HWK 109-509 mala nastať vo februári roku 1945, ale pre zhoršenú vojenskú situáciu bolo od projektu upustené a motor nebol nikdy vyrobený. Druhý prototyp bol zničený pri leteckom nálete v máji 1945 a prvý prototyp bol zhabaný Američanmi v júni. V roku 1946 bol poslaný do Británie na preskúmanie, kde bol zrejme v roku 1947 zošrotovaný.

Otázka: Aký motor malo mať lietadlo DFS 228 ?
Odpoveď: Walter HWK 109-509

Otázka: Kedy bol dokončený prvý protoyp lietadla DFS 228 ?
Odpoveď: dokončený v marci roku 1944

Otázka: Aký dizajn mal prvý prototyp DFS 228 ?
Odpoveď: dizajn vetroňa s dlhými, štíhlymi krídlami

Otázka: Kedy bol zničený druhú prototyp lietadla DFS 228 ?
Odpoveď: pri leteckom nálete v máji 1945

Otázka: Z čoho bol prevzatý dizajn lietadla DFS 228 ?
Odpoveď: z experimentálneho lietadla z medzivojnového obdobia, DFS 54, určeného pre let vo veľkých výškach
Apoštolský palác

Komplex Borgiovych apartmánov, pomenovaných podľa námetov fresiek, sa skladá so šiestich miestností - Sála Sibýl (Sala delle Sibille), ktorej dominujú maľby Sibýl a prorokov spolu s astrologickými symbolmi, tzv. Sála tajomstiev viery (Sala dei Misteri della Fede) so siedmimi freskami zachytávajúcimi okamihy života Ježiša Krista a Panny Márie, Sála pontifikov (Sala dei Pontifici) pomenovaná podľa nedochovaných fresiek pápežov, Sála slobodných umení (Sala delle Arti Liberali), pôvodne pracovňa Alexandra VI., vyzdobená alegorickými freskami siedmich tzv. slobodných umení: rétoriky, gramatiky, dialektiky, geometrie, aritmetiky, hudby a astronómie, Sála viery (Sala del Credo) s freskami s výjavmi zo Starého zákona.

Otázka: Aké maľby dominujú v Sále Sibýl v komplexe Borgiovych apartmánov ?
Odpoveď: maľby Sibýl a prorokov spolu s astrologickými symbolmi

Otázka: Aké maľby dominujú v Sále tajomstiev viery v komplexe Borgiovych apartmánov ?
Odpoveď: so siedmimi freskami zachytávajúcimi okamihy života Ježiša Krista a Panny Márie

Otázka: Po čom je pomenovaná Sála pontifikov v komplexe Borgiovych apartmánov ?
Odpoveď: podľa nedochovaných fresiek pápežov

Otázka: Čím je vyzdobená Sála slobodných umení v komplexe Borgiovych apartmánov ?
Odpoveď: alegorickými freskami siedmich tzv. slobodných umení: rétoriky, gramatiky, dialektiky, geometrie, aritmetiky, hudby a astronómie

Otázka: Z koľkých miestností sa skladá komplex Borgiových apartmánov ?
Odpoveď: šiestich
Apoštolský palác

Ešte jedenkrát v histórii rímskeho pápežstva sa najvyšší pontifik rozhodol opustiť územie Vatikánu. Keďže sa Vatikán rozkladal na nízko položenom území v blízkosti Tiberu, kde vzhľadom na časté záplavy hrozila malária, dal pápež Gregor XIII. (1572 – 1585) v roku 1574 postaviť nový palác na Quirináli, spočiatku slúžiaci ako letné pápežské sídlo. Za pápeža Klementa VIII. (1592 – 1605) bol tento palác vyhlásený za stále pápežské sídlo. Nasledujúcich takmer tristo rokov sa tu striedali ďalší pápeži. Až v roku 1870 bol Pius IX. nútený vzdať sa ho a presídliť do Apoštolského paláca vo Vatikáne. Pápež toto sťahovanie bral iba ako dočasné riešenie. Pápeži sa však do paláca na Quirináli už nikdy nevrátili. Opustený palác sa stal oficiálnou rezidenciou talianskych kráľov a dnes je sídlom prezidenta Talianskej republiky.

Otázka: Sídlom koho je palác na Quirináli v Ríme ?
Odpoveď: prezidenta Talianskej republiky
Apoštolský palác

Prvým oficiálnym sídlom pápeža v Ríme bol palác v Lateráne. V 4. storočí daroval Konštantín I., prvý kresťanský cisár, pozemok pod dnešným Lateránskym palácom pápežskej kúrii. Pápež Miltiades na takto získanom pozemku postavil budovu, predchodcu dnešného paláca, ktorá sa vzápätí stala oficiálnym pápežským sídlom. Nepokojný stredovek primäl ďalších pápežov, aby pokračovali v jeho rozširovaní a opevňovaní. Inocent IV. (1243 – 1254) dal pristavať nové krídlo, ktoré potom ďalej predĺžil Mikuláš III. (1277 – 1280).

Otázka: Čo bolo prvým oficiálnym sídlom pápeža v Ríme ?
Odpoveď: palác v Lateráne

Otázka: Ako sa volal prvý kresťanský cisár ?
Odpoveď: Konštantín I.
Ústavodarné zhromaždenie USA

Alexander Hamilton, ktorého neuspokojil ani Plán New Jersey, ani Plán Virgínia, predniesol svoj vlastný plán. Stal sa tiež známym pod názvom Britský Plán, pre svoju podobnosť s britským systémom silnej centralistickej vlády. Vo svojom pláne Hamilton obhajoval odstránenie suverenity štátov a ich zjednotenie do jedného národa. Plán naznačoval dvojkomorovú legislatívu, dolnú snemovňu volenú ľudom na tri roky. Horná snemovňa by bola volená voličmi, ktorých by si zvolil ľud. Členovia Hornej snemovne by svoj úrad zastávali celý život. Plán tiež poskytoval Guvernérovi, ktorý by bol takisto zvolený voličmi na celý život, absolútnu moc vetovať návrhy zákonov. Štátni guvernéri by boli volení národnou legislatívou a národná legislatíva mala moc vetovať akýkoľvek štátny zákon.
Hamilton predstavil zhromaždeniu svoj plán 18. júna roku 1787. Plán bol uznaný ako dobre premyslený, ale venovala sa mu iba malá pozornosť, pretože sa až priveľmi podobal Britskému systému. Tiež predstavoval úplnú stratu štátnej autority, čo štáty neboli ochotné uznať.

Otázka:   Kedy bol zákonodárnemu zhromaždeniu USA predstavený plán Virgínia ?

Otázka: Prečo bol zákonodarným zhromaždením USA zamietnutý plán Charlesa Pickneyho ?

Otázka: Kto bol autorom Plánu Virgínia ?

Otázka: Čo navrhoval Plán New Jersey ?

Otázka: Kto predstavil ústavodarnému zhromaždeniu USA Plán New Jersey ?
Ústavodarné zhromaždenie USA

Medzi 55 delegátov, ktorí navrhovali Ústavu patrili aj skvelí lídri alebo „Zakladatelia nového národa“. Thomas Jefferson, ktorý bol počas konferencie veľvyslancom vo Francúzsku, označil delegátov zhromaždením “polo-bohov”. John Adams sa tiež nezúčastnil, keďže bol práve v Európe ako veľvyslanec vo Veľkej Británii, ale napísal domov, aby delegátov povzbudil. Patrick Henry bol tiež neprítomný. Odmietol sa zúčastniť, pretože “vo Philadelphii zavetril lotrovinu, ktorá navádza k monarchii.” Rhode Island odmietol na zhromaždenie poslať svojich zástupcov.

Otázka: Kto označil delegátov Ústavodarného zhromaždenia USA zhromaždením " polo - ľudí " ?

Otázka: Prečo sa Patrik Henry odmietol zúčastniť podpisu Lisabonskej zmluvy ?
Ústavodarné zhromaždenie USA

Na konci júla zhromaždenie ustanovilo Výbor pre detail, aby navrhol dokument založený na dohodách, ku ktorým došlo. Po ďalšom mesiaci diskusií a vylepšovaní vytvoril druhý výbor, Výbor pre Štýl a Úpravu, na čele s Gouverneurom Morrisom a ďalšími členmi ako Hamiltonom, Williamom Samuelom Johnsonom, Rufusom Kingom a Madisonom, konečnú verziu, ktorá bola predložená na schválenie 17. septembra. Morris má teraz, ako aj vtedy, zásluhy za vykonávanie funkcie návrhára konečného dokumentu vrátane jeho strhujúceho úvodu.
Nie všetci delegáti boli s výsledkami spokojní. Niektorí odišli už pred ceremóniou a traja z tých, čo ostali, odmietli Ústavu podpísať: Edmund Randolph a George Mason z Virgínie a Elbridge Gerry z Massachusetts. George Mason vyhlásil, že ak má podporiť zhromaždenie, musí byť najskôr doložená aj Listina práv. Listinu napokon priložili a považuje sa za posledný kompromis zhromaždenia. Niekoľko štátov žiadalo konkrétne tieto dodatky, keď Ústavu schvaľovali a iní schválili Ústavu s tým, že Listina práv bude čoskoro pripojená. Z 39 vyslancov, ktorí Ústavu podpísali, pravdepodobne nikto nebol úplne spokojný. Ich názory boli trefne zhrnuté Benjaminom Franklinom, ktorý povedal,

Otázka: Kto nestál na čele výboru pre Štýl a Úpravu Ústavodarného zhromaždenia USA ?
Ústavodarné zhromaždenie USA

Ústavodarné zhromaždenie Spojených štátov (dnes tiež známe ako Federálne zhromaždenie alebo Veľké zhromaždenie vo Philadelphii) sa uskutočnilo od 25. mája do 17. septembra 1787. Zaoberalo sa problémami Spojených štátov amerických po dosiahnutí nezávislosti od Spojeného kráľovstva. Aj keď pôvodne bolo plánované iba zrevidovať Články Konfederácie, niektorí účastníci, medzi nimi najdôležitejší James Madison a Alexander Hamilton, chceli už od začiatku radšej novú vládu, ako "opravovať" starú. Delegáti zvolili Georga Washingtona, aby im predsedal. Výsledkom zhromaždenia bola Ústava Spojených štátov amerických. Tento zjazd je jednou z najdôležitejších udalostí dejín Spojených štátov amerických.

Otázka: Čím sa nezaoberalo Ústavodarné zhromaždenie Spojených štátov , ktoré sa uskutočnilo v roku 1787 ?

Otázka: Kedy sa uskutočnilo Ústavodarné zhromaždenie Nemecka ?

Otázka: Čo nebolo pôvodne plánované na Ústavodarnom zhromaždení USA ?

Otázka: Čo bolo príčinou Ústavodarného zhromaždenia USA ?

Otázka: Kto predsedal ˇUstavodarnému zhromaždeniu USA , ktoré sa konalo 17 . septembra 1987 ?
Ústavodarné zhromaždenie USA

Na konci júla zhromaždenie ustanovilo Výbor pre detail, aby navrhol dokument založený na dohodách, ku ktorým došlo. Po ďalšom mesiaci diskusií a vylepšovaní vytvoril druhý výbor, Výbor pre Štýl a Úpravu, na čele s Gouverneurom Morrisom a ďalšími členmi ako Hamiltonom, Williamom Samuelom Johnsonom, Rufusom Kingom a Madisonom, konečnú verziu, ktorá bola predložená na schválenie 17. septembra. Morris má teraz, ako aj vtedy, zásluhy za vykonávanie funkcie návrhára konečného dokumentu vrátane jeho strhujúceho úvodu.
Nie všetci delegáti boli s výsledkami spokojní. Niektorí odišli už pred ceremóniou a traja z tých, čo ostali, odmietli Ústavu podpísať: Edmund Randolph a George Mason z Virgínie a Elbridge Gerry z Massachusetts. George Mason vyhlásil, že ak má podporiť zhromaždenie, musí byť najskôr doložená aj Listina práv. Listinu napokon priložili a považuje sa za posledný kompromis zhromaždenia. Niekoľko štátov žiadalo konkrétne tieto dodatky, keď Ústavu schvaľovali a iní schválili Ústavu s tým, že Listina práv bude čoskoro pripojená. Z 39 vyslancov, ktorí Ústavu podpísali, pravdepodobne nikto nebol úplne spokojný. Ich názory boli trefne zhrnuté Benjaminom Franklinom, ktorý povedal,

Otázka: Čo vyhlásil George Mason ?
Odpoveď: . George Mason vyhlásil, že ak má podporiť zhromaždenie, musí byť najskôr doložená aj Listina práv

Otázka: Kto stál na čele výboru pre Štýl a Úpravu ?
Odpoveď: Výbor pre Štýl a Úpravu, na čele s Gouverneurom Morrisom

Otázka: Kto odmietol podpísať Ústavu ?
Odpoveď: Edmund Randolph a George Mason z Virgínie a Elbridge Gerry z Massachusetts

Otázka: Koľko vyslancov podpísalo Ústavu ?
Odpoveď: Z 39 vyslancov, ktorí Ústavu podpísali

Otázka: Ako sa volali ďalší členovia Výboru pre Štýl a Úpravu ?
Odpoveď: ďalšími členmi ako Hamiltonom, Williamom Samuelom Johnsonom, Rufusom Kingom a Madisonom
Ústavodarné zhromaždenie USA

Mnohé otázky ostali nevyriešené. Medzi tými najdôležitejšími bola kontroverzná téma otroctva. Otroci tvorili jednu pätinu obyvateľstva amerických kolónií. Väčšina z nich žila v Južných kolóniách, kde tvorili až 40 % populácie. Či malo byť otroctvo povolené a malo pokračovať za novej Ústavy, bolo predmetom konfliktu medzi Severom a Juhom, pričom sa niektoré Južné štáty odmietali pripojiť k Únii, ak sa otroctvo neponechá povolené.
Jednou z najspornejších tém týkajúcich sa otroctva bola otázka, či sa otroci budú počítať do obyvateľstva, keď sa bude určovať zastúpenie v Kongrese, alebo sa budú pokladať za majetok. Vyslanci štátov s veľkou populáciou otrokov namietalo, že otroci by mali byť považovaní za osoby, ak ide o určenie reprezentácie, ale ako majetok, ak bude chcieť nová vláda vyrubiť štátom dane na základe populácie. Vyslanci štátov, kde už otrokárstvo takmer alebo úplne vymizlo protestovali, že otroci by mali byť zahrnutí do daňového systému, ale nie do určenia reprezentácie.
Nakoniec vyslanec James Wilson navrhol troj-pätinový kompromis, ktorý napokon zhromaždenie schválilo.
Ďalšou témou na Zhromaždení bol obchod s otrokmi. Desať štátov ho už zakázalo. Mnohí delegáti ho ohnivo zavrhovali, ale tri štáty – Georgia, Severná a Južná Karolína, ktoré ho povoľovali, sa vyhrážali, že opustia zhromaždenie, ak bude obchod zakázaný. V skutočnosti sa rozhodnutie o obchode s otrokmi odložilo kvôli jeho spojitému charakteru. Vyslanci nechceli, aby sa ratifikácia neuskutočnila iba kvôli otázke otroctva. Preto špeciálny výbor vypracoval ďalší kompromis: Kongres bude mať právo zakázať obchodovanie s otrokmi (dovoz otrokov), ale až keď prejde aspoň 20 rokov, teda najskôr v roku 1808.

Otázka: Kde žila väčšina z otrokov z amerických kolónií ?
Odpoveď: Väčšina z nich žila v Južných kolóniách, kde tvorili až 40 % populácie.

Otázka: Aká bola najspornejšia téma týkajúca sa otroctva ?
Odpoveď: otázka, či sa otroci budú počítať do obyvateľstva, keď sa bude určovať zastúpenie v Kongrese, alebo sa budú pokladať za majetok.

Otázka: Akú časť obyvateľstva amerických kolónií tvorili otroci ?
Odpoveď: jednu pätinu

Otázka: Čo bolo predmetom konfliktu medzi Severom a Juhom ?
Odpoveď: Či malo byť otroctvo povolené a malo pokračovať za novej Ústavy
Ústavodarné zhromaždenie USA

Connecticutský kompromis, prepracovaný Rogerom Shermanom z Connecticutu, bol navrhnutý 11. júna. Spájal návrhy Virgínie (veľkoštátny plán) a New Jersey (maloštátny plán). Sherman navrhol dvojkomorovú národnú legislatívu, ale žiadal, aby “pri voľbách do Dolnej snemovne počet hlasov závisel od počtu slobodných obyvateľov príslušného štátu a aby pri voľbách do Hornej snemovne alebo Senátu mal každý štát iba jeden hlas. Aj keď bol Sherman medzi vyslancami obľúbený a rešpektovaný, jeho plán najprv zlyhal. Až 23. júla sa reprezentanti konečne dohodli.

Otázka: Čo spájal Connecticutský kompromis ?
Odpoveď: Spájal návrhy Virgínie (veľkoštátny plán) a New Jersey (maloštátny plán).

Otázka: Kým bol prepracovaný Connecticutský kompromis ?
Odpoveď: Rogerom Shermanom

Otázka: Akú legislatívu navrhol Sherman ?
Odpoveď: dvojkomorovú národnú legislatívu

Otázka: O čo žiadal Sherman ?
Odpoveď: žiadal, aby “pri voľbách do Dolnej snemovne počet hlasov závisel od počtu slobodných obyvateľov príslušného štátu a aby pri voľbách do Hornej snemovne alebo Senátu mal každý štát iba jeden hlas.
Ústavodarné zhromaždenie USA

Po tom, čo bol predstavený Plán Virgínia, vyslanec z New Jersey William Paterson požiadal o dočasné rozpustenie zhromaždenia, aby plán preskúmal. Podľa Článkov Konfederácie bol každý štát úplne rovnocenný – každý mal v Kongrese jeden hlas. Plán Virgínia hrozil obmedzením moci malých štátov tým, že obe snemovne parlamentu mali mať zastúpenie proporčne podľa populácie jednotlivých štátov. 14. a 15. júna v roku 1787 sa stretla malo-štátna porada, aby vytvorila odozvu na Plán Virginia. Výsledkom bol Plán New Jersey, inak tiež známy ako “Maloštátny“ Plán.
Petersonov Plán New Jersey skutočne vyvracal Plán Virginia a bol oveľa bližšie počiatočnému volaniu po Dohode – načrtával dodatky k Článkom Konfederácie, ktoré by v nich napravili problémy. Podľa Plánu New Jersey, vtedajší Kongres by zostal, ale dostal by nové právomoci, ako napríklad moc vyrubiť dane a vynútiť ich vybranie. Bola vytvorená výkonná moc, volená by bola Kongresom (plán povoľoval mnohopočetnú výkonnú moc). Predstavitelia výkonnej moci by vykonávali svoju funkciu v jednom volebnom období a mohli by byť odvolaný na žiadosť štátnych guvernérov. Plán tiež vytvoril súdnu moc, ktorá by bola zvolená exekutívou na celý život. Navyše akýkoľvek zákon vydaný Kongresom sa stane precedensom pre zákony jednotlivých štátov. Keď 15. júna 1787 Paterson predniesol zhromaždeniu návrh, bol kategoricky zamietnutý, ale malé štáty doňho mohli vkladať svoje nádeje.

Otázka: Čomu hrozil Plán Virgínia ?
Odpoveď: Plán Virgínia hrozil obmedzením moci malých štátov tým, že obe snemovne parlamentu mali mať zastúpenie proporčne podľa populácie jednotlivých štátov.

Otázka: Kto požiadal o dočasné rozpustenie zhromaždenia , aby preskúmal Plán Virgínia ?
Odpoveď: Po tom, čo bol predstavený Plán Virgínia, vyslanec z New Jersey William Paterson požiadal o dočasné rozpustenie zhromaždenia, aby plán preskúmal.

Otázka: Ako sa volala odozva na Plán Virgína ?
Odpoveď: 14. a 15. júna v roku 1787 sa stretla malo-štátna porada, aby vytvorila odozvu na Plán Virginia. Výsledkom bol Plán New Jersey, inak tiež známy ako “Maloštátny“ Plán.

Otázka: Kedy bol Petersonov plán kategoricky zamietnutý ?
Odpoveď: Keď 15. júna 1787 Paterson predniesol zhromaždeniu návrh, bol kategoricky zamietnutý, ale malé štáty doňho mohli vkladať svoje nádeje.
Ústavodarné zhromaždenie USA

Alexander Hamilton, ktorého neuspokojil ani Plán New Jersey, ani Plán Virgínia, predniesol svoj vlastný plán. Stal sa tiež známym pod názvom Britský Plán, pre svoju podobnosť s britským systémom silnej centralistickej vlády. Vo svojom pláne Hamilton obhajoval odstránenie suverenity štátov a ich zjednotenie do jedného národa. Plán naznačoval dvojkomorovú legislatívu, dolnú snemovňu volenú ľudom na tri roky. Horná snemovňa by bola volená voličmi, ktorých by si zvolil ľud. Členovia Hornej snemovne by svoj úrad zastávali celý život. Plán tiež poskytoval Guvernérovi, ktorý by bol takisto zvolený voličmi na celý život, absolútnu moc vetovať návrhy zákonov. Štátni guvernéri by boli volení národnou legislatívou a národná legislatíva mala moc vetovať akýkoľvek štátny zákon.
Hamilton predstavil zhromaždeniu svoj plán 18. júna roku 1787. Plán bol uznaný ako dobre premyslený, ale venovala sa mu iba malá pozornosť, pretože sa až priveľmi podobal Britskému systému. Tiež predstavoval úplnú stratu štátnej autority, čo štáty neboli ochotné uznať.

Otázka: Ako dlho by zastávali úrad členova hornej snemovne v Hamiltonovom pláne ?
Odpoveď: celý život

Otázka: Prečo bol Hamiltonov plán pomenovaný Britský Plán ?
Odpoveď: pre svoju podobnosť s britským systémom silnej centralistickej vlády

Otázka: Čo obhajoval vo svojom pláne Hamilton ?
Odpoveď: odstránenie suverenity štátov a ich zjednotenie do jedného národa

Otázka: Čo naznačoval Hamiltonov plán ?
Odpoveď: dvojkomorovú legislatívu, dolnú snemovňu volenú ľudom na tri roky. Horná snemovňa by bola volená voličmi, ktorých by si zvolil ľud.

Otázka: Kedy predstavil svoj návrh Hamilton zhromaždeniu ?
Odpoveď: 18. júna roku 1787
Ústavodarné zhromaždenie USA

Hneď po tom, čo Randolph predostrel Plán Virgínia, Charles Pickney z Južnej Karolíny prezentoval zhromaždeniu svoj vlastný plán. Keďže Pickney neposkytol trvalý záznam, jediným svedectvom, ktoré máme, sú Madisonove poznámky, takže detaily sú dosť útržkovité. Bola to dohoda medzi 13 štátmi. Mala to byť dvojkomorová zákonodarná moc tvorená senátom a Snemovňou reprezentantov. Snemovňa by mala jedného člena na každú tisícku obyvateľov. Snemovňa by zvolila senátorov, ktorí by funkciu zastávali striedavo každé štyri roky a reprezentovali jeden zo štyroch regiónov. Kongres by sa stretával na spoločnom zasadaní, kde by volil prezidenta a tiež menoval členov kabinetu. Kongres by na spoločnom zasadaní plnil funkciu súdneho dvora, kam by bola posledná možnosť odvolať sa v medzištátnych sporoch. Pickney tiež ustanovil Federálny Justičný Súd. Pickneyho plán nebol predebatovaný, ale mohol byť uvedený Výborom pre detail.[7]

Otázka: Kde by sa stretával kongres ?
Odpoveď: Kongres by sa stretával na spoločnom zasadaní, kde by volil prezidenta a tiež menoval členov kabinetu.

Otázka: Kedy prezentoval svoj vlastný plán Charles Pickney ?
Odpoveď: Hneď po tom, čo Randolph predostrel Plán Virgínia, Charles Pickney z Južnej Karolíny prezentoval zhromaždeniu svoj vlastný plán.

Otázka: Aký plán mal Charles Pickney ?
Odpoveď: Mala to byť dvojkomorová zákonodarná moc tvorená senátom a Snemovňou reprezentantov.

Otázka: Koľko členov by mala snemovňa ?
Odpoveď: Snemovňa by mala jedného člena na každú tisícku obyvateľov.

Otázka: Koho by volila snemovňa ?
Odpoveď: Snemovňa by zvolila senátorov, ktorí by funkciu zastávali striedavo každé štyri roky a reprezentovali jeden zo štyroch regiónov.
Ústavodarné zhromaždenie USA

Pred začatím konferencie sa vyslanci Virgínie stretli a prišli s niečím, čo sa neskôr nazvalo Plán Virgínia, alebo tiež „Veľkoštátny“ Plán. Keďže pri tom pričom použili Madisonove myšlienky, prácu a poznámky, James Madison sa tiež niekedy považuje za Otca Ústavy. Plán Virgínia prezentoval 29. mája 1787 guvernér Virgínie Edmund Randolph a navrhol tak veľmi silný dvojkomorový parlament. Obe snemovne zákonodarnej moci by boli určené proporčne. Dolná snemovňa by bola volená ľuďmi a horná snemovňa by bola volená dolnou. Exekutíva by existovala výlučne na to, aby zaistila, že vôľa legislatívy bola uskutočnená, a teda by bola volená legislatívou. Plán Virgínia tiež vytvoril súdnu moc a dal obom – výkonnej aj súdnej moci – právo preskúmať a vetovať vnútroštátne právne predpisy.

Otázka: Kto prišiel s Plán Virgínia ?
Odpoveď: Pred začatím konferencie sa vyslanci Virgínie stretli a prišli s niečím, čo sa neskôr nazvalo Plán Virgínia, alebo tiež „Veľkoštátny“ Plán.

Otázka: Prečo sa za Otca Ústavy považuje tiež James Madison ?
Odpoveď: Keďže pri tom pričom použili Madisonove myšlienky, prácu a poznámky, James Madison sa tiež niekedy považuje za Otca Ústavy.

Otázka: Kto prezentoval Plán Virgínia ?
Odpoveď: Plán Virgínia prezentoval 29. mája 1787 guvernér Virgínie Edmund Randolph a navrhol tak veľmi silný dvojkomorový parlament.

Otázka: Ako bola volená horná snemovňa a dolná ?
Odpoveď: Dolná snemovňa by bola volená ľuďmi a horná snemovňa by bola volená dolnou.

Otázka: Prečo existovala exekutívna snemovňa ?
Odpoveď: Exekutíva by existovala výlučne na to, aby zaistila, že vôľa legislatívy bola uskutočnená, a teda by bola volená legislatívou.
Ústavodarné zhromaždenie USA

Medzi 55 delegátov, ktorí navrhovali Ústavu patrili aj skvelí lídri alebo „Zakladatelia nového národa“. Thomas Jefferson, ktorý bol počas konferencie veľvyslancom vo Francúzsku, označil delegátov zhromaždením “polo-bohov”. John Adams sa tiež nezúčastnil, keďže bol práve v Európe ako veľvyslanec vo Veľkej Británii, ale napísal domov, aby delegátov povzbudil. Patrick Henry bol tiež neprítomný. Odmietol sa zúčastniť, pretože “vo Philadelphii zavetril lotrovinu, ktorá navádza k monarchii.” Rhode Island odmietol na zhromaždenie poslať svojich zástupcov.

Otázka: Prečo sa nezúčastnil konferencie John Adams ?
Odpoveď: John Adams sa tiež nezúčastnil, keďže bol práve v Európe ako veľvyslanec vo Veľkej Británii, ale napísal domov, aby delegátov povzbudil.

Otázka: Kto odmietol poslať na zhromaždenie svojich zástupcov ?
Odpoveď: Rhode Island odmietol na zhromaždenie poslať svojich zástupcov.

Otázka: Kto patril medzi 55 delegátov ?
Odpoveď: Medzi 55 delegátov, ktorí navrhovali Ústavu patrili aj skvelí lídri alebo „Zakladatelia nového národa“.

Otázka: Kto označil delegátov zhromaždením " polo - bohov " ?
Odpoveď: Thomas Jefferson, ktorý bol počas konferencie veľvyslancom vo Francúzsku, označil delegátov zhromaždením “polo-bohov”.

Otázka: Prečo sa Patrik Henry odmietol zúčastniť ?
Odpoveď: Odmietol sa zúčastniť, pretože “vo Philadelphii zavetril lotrovinu, ktorá navádza k monarchii.
Ústavodarné zhromaždenie USA

Kým nebola navrhnutá Ústava, trinásť kolónií sa riadilo Článkami Konfederácie, ktoré vytvoril Druhý Kontinentálny Kongres. To však spôsobilo medzi štátmi veľké rozdiely, aké národná vláda nevedela odstrániť. Medzi tieto rozdiely patrili spory medzi Marylandom a Virgíniou o Rieku Potomac a zavedenie dane štátom Rhode Island na všetky druhy dopravy, ktoré cezeň prejdú na Post Road spájajúcu všetky štáty. Keďže Články Konfederácie mohli byť pozmenené iba so súhlasom všetkých štátov, každý štát mal moc vetovať hocijakú navrhnutú zmenu. Navyše Články neposkytovali slabej federálnej vláde žiadne právo ukladať dane, čo sa týka peňazí bola úplne závislá na štátoch a nemala ani žiadnu moc prinútiť neplatiace štáty dlhy zaplatiť.
21. januára v roku 1786 vyzval zákonodarný zbor Virgínie, podľa odporúčania Jamesa Madisona, všetky štáty, aby poslali svojich vyslancov do Annapolisu, v štáte Maryland, na diskusiu, ako vyriešiť tieto medzištátne konflikty. Na tom, čo sa neskôr začalo nazývať Konferencia v Annapolise, tých niekoľko prítomných štátnych vyslancov schválilo návrh, aby sa všetky štáty stretli vo Philadelphii v máji roku 1787 a prediskutovali, ako vylepšia Články Konfederácie na „Veľkej Konferencii“. Rhode Island, ktorý sa obával, že Konferencia bude konať v jeho neprospech, bojkotoval Konferenciu v nádeji, že tak predíde hocijakej zmene v Článkoch a keď sa štátom predložila Ústava, odmietol ju schváliť.

Otázka: Kto bojkotoval konferenciu ?
Odpoveď: Rhode Island, ktorý sa obával, že Konferencia bude konať v jeho neprospech, bojkotoval Konferenciu v nádeji, že tak predíde hocijakej zmene v Článkoch a keď sa štátom predložila Ústava, odmietol ju schváliť.

Otázka: Čím sa riadilo trinásť kolónií pre ústavou ?
Odpoveď: Kým nebola navrhnutá Ústava, trinásť kolónií sa riadilo Článkami Konfederácie, ktoré vytvoril Druhý Kontinentálny Kongres.

Otázka: Čo spôsobilo riadenie sa kolónií Článkami Konfederácie ?
Odpoveď: To však spôsobilo medzi štátmi veľké rozdiely, aké národná vláda nevedela odstrániť.

Otázka: Aké spory patrili medzi tieto rozdiely ?
Odpoveď: Medzi tieto rozdiely patrili spory medzi Marylandom a Virgíniou o Rieku Potomac a zavedenie dane štátom Rhode Island na všetky druhy dopravy, ktoré cezeň prejdú na Post Road spájajúcu všetky štáty.

Otázka: Kedy sa mali stretnúť všetky štáty vo Philadelphii ?
Odpoveď: všetky štáty stretli vo Philadelphii v máji roku 1787 a prediskutovali, ako vylepšia Články Konfederácie na „Veľkej Konferencii“.
Ústavodarné zhromaždenie USA

Ústavodarné zhromaždenie Spojených štátov (dnes tiež známe ako Federálne zhromaždenie alebo Veľké zhromaždenie vo Philadelphii) sa uskutočnilo od 25. mája do 17. septembra 1787. Zaoberalo sa problémami Spojených štátov amerických po dosiahnutí nezávislosti od Spojeného kráľovstva. Aj keď pôvodne bolo plánované iba zrevidovať Články Konfederácie, niektorí účastníci, medzi nimi najdôležitejší James Madison a Alexander Hamilton, chceli už od začiatku radšej novú vládu, ako "opravovať" starú. Delegáti zvolili Georga Washingtona, aby im predsedal. Výsledkom zhromaždenia bola Ústava Spojených štátov amerických. Tento zjazd je jednou z najdôležitejších udalostí dejín Spojených štátov amerických.

Otázka: Čím sa zaoberalo ústavodarné zhromaždenie Spojených štátov ?
Odpoveď: Zaoberalo sa problémami Spojených štátov amerických po dosiahnutí nezávislosti od Spojeného kráľovstva.

Otázka: Kedy sa uskutočnilo ústavodarné zhromaždenie Spojených štátov ?
Odpoveď: Ústavodarné zhromaždenie Spojených štátov (dnes tiež známe ako Federálne zhromaždenie alebo Veľké zhromaždenie vo Philadelphii) sa uskutočnilo od 25. mája do 17. septembra 1787.

Otázka: Čo bolo pôvodne plánované na zhromaždení ?
Odpoveď: Aj keď pôvodne bolo plánované iba zrevidovať Články Konfederácie, niektorí účastníci, medzi nimi najdôležitejší James Madison a Alexander Hamilton, chceli už od začiatku radšej novú vládu, ako "opravovať" starú.

Otázka: Čo bolo výsledkom zhromaždenia ?
Odpoveď: Výsledkom zhromaždenia bola Ústava Spojených štátov amerických.

Otázka: Koho zvolili delegáti aby im predsedal ?
Odpoveď: Delegáti zvolili Georga Washingtona, aby im predsedal.
Malorka

Zemepisné údaje: Baleárské ostrovy vznikli v treťohorách, teda asi pred 10 miliónmi rokmi. Na rozdiel od ďalších známych španielskych ostrovov - Kanárských, ktoré sú pôvodu vulkanického, boli Baleáry vytvorené vrásnením. Sú útržkom pevninskej kry Pyrenejského polostrova. Súostrovie tvorí asi 160 ostrovov , najväčším z nich je Mallorca so svojimi 3.618 km2. Horotvorné tlaky pri vzniku súostroví sú vidieť i na celkovom vzhľade Malorky. Ostrov je nížinatý okrem severozápadného a východného pobrežia. Podial celého severozápadného pobrežia sa tiahne vysoké pohorie Sierra de Tramuntana u ktorého 9 vrcholov presahuje výšku 1000 m. Najvyšší z nich, Puig Mayor, je so svojimi 1545 m nadmorské výšky i najvyšším vrchom celého súostrovia. Toto pohorie sa tiahne 80 km do diaľky a do šírky 10 km. Spolu s východným pohorím Sierra de Levante, ktoré dosahuje len asi 500 m, tvorí zrážkový tieň nad celým ostrovom. Na Malorke prší teda v letnom období len z cela výnimočne. Ostatné územie tvorí zvlnená nížina s kopčekmi asi 100 m vysokými s jedinou výnimkou - uprostred ostrova sa nachádza 500 m vysoký Puig de Randa.

Otázka: Ako vznikli Kapverdské ostrovy ?

Otázka: Kedy vznikli Britské ostrovy ?

Otázka: Ktorý ostrov je najväčším Havajským ostrovom ?

Otázka: Aké pohorie sa tiahne pozdĺž severozápadného pobrežia Sicílie ?

Otázka: Koľko ostrovov tvorí Falklandské ostrovy ?
Malorka

Pobrežie Malorky je veľmi členité, a dosahuje dĺžku 555 kilometrov, 10% z toho tvoria pláže. Takmer všetky sa denne čistia a skoro na všetkých sú umiestené záchranné stanice. Preto sa nejedna pláž honosí vlajkou Európskej únie, teda označením "vzorná" pláž, ktorá splňuje náročné hygienické i poriadkové požiadavky. Známe oblastí vhodné ku kúpaniu sa nachádzajú v troch veľkých zálivoch ostrova - Palmy, Pollensy a Alcúdie. Malé pôvabné pláže sú rozmiestnené na južnom a východnom pobreží v malých zátočinách, tzv. calas, s ideálnymi podmienkami k potápaniu.

Otázka: Koľko percent pobrežia Kréty tvoria pláže ?

Otázka: Aký charakter má pobrežie Ibizy ?

Otázka: Ako sa nazývajú pláže v malých zátokách ostrova Santorini ?

Otázka: Aká je dĺžka pobrežia ostrova Korfu ?

Otázka: Kde sa nachádzajú najznámejšie oblasti na kúpanie na ostrove Malta ?
Malorka

Na ostrove je v horských oblastiach bujná vegetácia. V polohách do 500 m rastu hlavne ihličnany, z troch druhov miestnych borovíc sa najčastejšie vyskytujú pinie, ich jadierka sa používajú v kuchyni. Ďalší vegetační pás do 800 m a vyššie je tvorený listnatými lesmi letných dubov. Tzv. encinar nie je vôbec podobný nášmu dubu je menšia má drobné, trvale zelené lísty. Vo väčších výškach sa nachádzajú len holé skaly prerastené travinami. Okrem divokej vegetácie je na každom vhodnom mieste hôr pôda a využitá k pestovaniu olív. Pôsobivé terasy boli stavané už od počiatku druhého tisícročia n.l. V nížinatej časti sú vrcholy kopčekov väčšinou zarastené lesíkmi, v dolinách je pôda obrábaná. Hlavne tu pestujú mandľovníky, figovníky, rohovníky (svätojánsky chlebíček), ďalej marhule, broskyne a rôzne druhy citrusových plodov. Zo zeleniny sa tu pestujú zemiaky, rajčiny, paprika, melónové plody atd. Významné je ďalej pestovanie vínnej révy.

Otázka: Na pestovanie čoho sa využíva pôda v horách na Malte ?

Otázka: Čo sa pestuje v dolinách na Sicílii ?

Otázka: Ktoré ihličnany sa najčastejšie vyskytujú na Rodose ?

Otázka: Čím je tvorený vegetačný pás na Madagaskare v nadmorskej výške nad 800 metrov nad morom ?

Otázka: Aké kvety rastú na Malorke v pásme do 500 metrov nad morom ?
Malorka

Pobrežie Malorky je veľmi členité, a dosahuje dĺžku 555 kilometrov, 10% z toho tvoria pláže. Takmer všetky sa denne čistia a skoro na všetkých sú umiestené záchranné stanice. Preto sa nejedna pláž honosí vlajkou Európskej únie, teda označením "vzorná" pláž, ktorá splňuje náročné hygienické i poriadkové požiadavky. Známe oblastí vhodné ku kúpaniu sa nachádzajú v troch veľkých zálivoch ostrova - Palmy, Pollensy a Alcúdie. Malé pôvabné pláže sú rozmiestnené na južnom a východnom pobreží v malých zátočinách, tzv. calas, s ideálnymi podmienkami k potápaniu.

Otázka: Ako sa nazývajú tri veľké zálivy Malorky ?
Odpoveď: Palmy, Pollensy a Alcúdie

Otázka: Aký charakter má pobrežie Malorky ?
Odpoveď: je veľmi členité

Otázka: Ako sa nazývajú pláže v malých zátokách na južnom a východnom pobreží Malorky ?
Odpoveď: calas

Otázka: Koľko percent pobežia Malorky tvoria pláže ?
Odpoveď: 10%

Otázka: Koľko kilometrov má pobrežie Malorky ?
Odpoveď: 555 kilometrov
Malorka

Na ostrove žije 610.000 obyvateľov, z toho 350.000 v hlavnom meste Palma de Mallorca. Ta je hlavným mestom ostrova, ale i provincie Baleárské súostrovie. Ďalšie mesta sú podstatne menšie - druhý je Manacor zo svojimi 26.000 a tretia Inca s 24.000 obyvateľmi. Mallorca bola pred tým čisto poľnohospodárskym ostrovom, dnes sa ale poľnohospodárstvu venuje iba 2% obyvateľov. Najviac obyvateľov je zamestnaných v turistickom ruchu - asi 60% a ďalších 15% v priemysle spojeným s turistikou. Ročne Malorku navštívi asi 8 miliónov turistov, najviac z nich je z Nemecka a Veľkej Británie (po 2 miliónoch), prevažná časť prilieta na letisko do Palmy. Celoroční trojminútový priemer na vzlet a pristátie jednotlivých lietadiel (v špičke je tento interval minútový ) spôsobil, že sa stalo najfrekventovanejším charterovým letiskom na svete. Ďalším spojením s ostrovom zaisťujú trajekty z Valencie a Barcelony.

Otázka: Koľko obyvateľov má druhé najväčšie mesto Malorky Manacor ?
Odpoveď: 26.000

Otázka: Koľko obyvateľov žije na Malorke ?
Odpoveď: 610.000 obyvateľov

Otázka: Ako sa volá hlavné mesto Malorky ?
Odpoveď: Palma de Mallorca

Otázka: Kde je zamestnaných najviac obyvateľov Malorky ?
Odpoveď: v turistickom ruchu - asi 60% a ďalších 15% v priemysle spojeným s turistikou

Otázka: Koľko turistov navštívi ročne Malorku ?
Odpoveď: 8 miliónov turistov
Malorka

Na ostrove je v horských oblastiach bujná vegetácia. V polohách do 500 m rastu hlavne ihličnany, z troch druhov miestnych borovíc sa najčastejšie vyskytujú pinie, ich jadierka sa používajú v kuchyni. Ďalší vegetační pás do 800 m a vyššie je tvorený listnatými lesmi letných dubov. Tzv. encinar nie je vôbec podobný nášmu dubu je menšia má drobné, trvale zelené lísty. Vo väčších výškach sa nachádzajú len holé skaly prerastené travinami. Okrem divokej vegetácie je na každom vhodnom mieste hôr pôda a využitá k pestovaniu olív. Pôsobivé terasy boli stavané už od počiatku druhého tisícročia n.l. V nížinatej časti sú vrcholy kopčekov väčšinou zarastené lesíkmi, v dolinách je pôda obrábaná. Hlavne tu pestujú mandľovníky, figovníky, rohovníky (svätojánsky chlebíček), ďalej marhule, broskyne a rôzne druhy citrusových plodov. Zo zeleniny sa tu pestujú zemiaky, rajčiny, paprika, melónové plody atd. Významné je ďalej pestovanie vínnej révy.

Otázka: Na pestovanie čoho sa využíva pôda v horách na Malorke ?
Odpoveď: olív

Otázka: Čo sa pestuje v dolinách na Malorke ?
Odpoveď: mandľovníky, figovníky, rohovníky (svätojánsky chlebíček), ďalej marhule, broskyne a rôzne druhy citrusových plodov. Zo zeleniny sa tu pestujú zemiaky, rajčiny, paprika, melónové plody atd

Otázka: Ktoré ihličnany sa najčastejšie vyskytujú na Malorke ?
Odpoveď: pinie

Otázka: Čím je tvorený vegetačný pás na Malorke do nadmorskej výšky 800 metrov nad morom ?
Odpoveď: ihličnany, z troch druhov miestnych borovíc sa najčastejšie vyskytujú pinie, ich jadierka sa používajú v kuchyni. Ďalší vegetační pás do 800 m a vyššie je tvorený listnatými lesmi letných dubov.

Otázka: Aké stromy rastú na Malorke v pásme do 500 metrov nad morom ?
Odpoveď: ihličnany
Malorka

Zaujímavé je, že na ostrove netečie žiadna stála rieka, iba v daždivom zimnom období sa zaplňujú koryta bystrín zvaných torrente. Týchto v lete vysychajúci tokov nájdeme na ostrove cez osemdesiat. Skôr čisto hospodársky ostrov musel využívať podzemné vody, preto nás v oblastiach okolo letiska upúta množstvo vodných čerpadiel na veterný pohon budovaných na začiatku 19.storočia. Dnes už sú väčšinou schátralé, žiadne nie je v prevádzke. V dôsledku sucha na začiatku 90. rokov a sústavného čerpania sa znížila hladina podzemnej vody natoľko, že sa do nej prevalila slaná morská voda a znehodnotila podzemné zdroje na veľkej časti ostrova. Pitná voda sa draho dovážala z pevninského Španielska. Na úpätí vrcholu Puig Mayor vznikli dve priehrady, ktoré pokrývajú spotrebu hlavného mesta asi z polovici. V lete r.99 naviac vzniklo odsolovacie zariadenie, ktoré v najsuchších mesiacoch vytvorí potrebné množstvo pitné vody. Ťažkou skúškou pre vodne hospodárstvo bol rok 2000, ktorý bol najsuchším za posledných 60 rokov. V zime 1999/2000 pršalo len trikrát, a preto zásoba vody v priehradných nádržiach klesla len na 5% normálu. Hrozilo, že ani s pomocou vybudovaného odsolovacieho zariadenia sa nepokryje spotreba hotelov, čo samozrejme nepriaznivo ovplyvnilo i turistiku. Narýchlo boli postavené štyri stanice a od konca roku 2000 ich pracuje deväť. Mallorca si hlboko vydýchla, problém s vodou je natrvalo vyriešený.

Otázka: Prečo sa nevyužívajú podzemné zdroje vody na Malorke ?
Odpoveď: V dôsledku sucha na začiatku 90. rokov a sústavného čerpania sa znížila hladina podzemnej vody natoľko, že sa do nej prevalila slaná morská voda a znehodnotila podzemné zdroje na veľkej časti ostrova

Otázka: Kde vznikli dve vodné priehrady , ktoré zásobujú vodou hlavné mesto Malorky ?
Odpoveď: Na úpätí vrcholu Puig Mayor

Otázka: Koľko stálych riek tečie na Malorke ?
Odpoveď: na ostrove netečie žiadna stála rieka

Otázka: Ako sa nazývajú bystriny na Malorke ktoré v lete vysychajú ?
Odpoveď: torrente
Malorka

Zemepisné údaje: Baleárské ostrovy vznikli v treťohorách, teda asi pred 10 miliónmi rokmi. Na rozdiel od ďalších známych španielskych ostrovov - Kanárských, ktoré sú pôvodu vulkanického, boli Baleáry vytvorené vrásnením. Sú útržkom pevninskej kry Pyrenejského polostrova. Súostrovie tvorí asi 160 ostrovov , najväčším z nich je Mallorca so svojimi 3.618 km2. Horotvorné tlaky pri vzniku súostroví sú vidieť i na celkovom vzhľade Malorky. Ostrov je nížinatý okrem severozápadného a východného pobrežia. Podial celého severozápadného pobrežia sa tiahne vysoké pohorie Sierra de Tramuntana u ktorého 9 vrcholov presahuje výšku 1000 m. Najvyšší z nich, Puig Mayor, je so svojimi 1545 m nadmorské výšky i najvyšším vrchom celého súostrovia. Toto pohorie sa tiahne 80 km do diaľky a do šírky 10 km. Spolu s východným pohorím Sierra de Levante, ktoré dosahuje len asi 500 m, tvorí zrážkový tieň nad celým ostrovom. Na Malorke prší teda v letnom období len z cela výnimočne. Ostatné územie tvorí zvlnená nížina s kopčekmi asi 100 m vysokými s jedinou výnimkou - uprostred ostrova sa nachádza 500 m vysoký Puig de Randa.

Otázka: Ako vznikli Baleárske ostrovy ?
Odpoveď: vrásnením. Sú útržkom pevninskej kry Pyrenejského polostrova

Otázka: Kedy vznikli Baleárske ostrovy ?
Odpoveď: v treťohorách, teda asi pred 10 miliónmi rokmi

Otázka: Ktorý ostrov je najväčším Baleárskym ostrovom ?
Odpoveď: Mallorca

Otázka: Aké pohorie sa tiahne pozdĺž severozápadného pobrežia Malorky ?
Odpoveď: Sierra de Tramuntana

Otázka: Koľko ostrovov tvorí Baleárske ostrovy ?
Odpoveď: asi 160 ostrovov
Queen Elizabeth II Bridge (Dartford)

Most je súčasťou dopravného projektu Dartford Crossing, ktorý je tvorený dvojicou tunelov a týmto mostom. Dartford Crossing je súčasťou cesty A282, spojnicou dvoch koncov diaľnice London Orbital. Výstavba sa začala v auguste 1988 a ukončená bola 7. júna 1991, pričom oficiálne otvorený bol 30. októbra 1991 Kráľovnou Alžbetou II.. Most bol posledným dielom nemeckého inžiniera Hellmuta Homberga, keďže zomrel v júli 1990. Celkové náklady na výstavbu mosta boli 120 miliónov libier. Po dokončení sa s celkovou dĺžkou 2872 m stal tretím najdlhším mostom v krajine (po mostoch Bromford Viaduct a Tay Rail Bridge) a hlavné rozpätie s dĺžkou 450 m bolo do dokončenia mosta Second Severn Crossing najdlhším zaveseným rozpätím v krajine (v súčasnosti je druhým). Celková dĺžka zavesenej časti je 812 m, viadukt na severnej strane má dĺžku 1052 m, na južnej 1008 m. Dva hlavné pylóny majú výšku 137 m (z toho 84 m nad mostovkou a 53 m pod ňou). S výškou 60.7 m nad Temžou pri nízkom prílive je jedným z najvyšších mostov vo Veľkej Británii.

Otázka: Súčasťou ktorého dopravného projektu je most Severn Bridge ?

Otázka: Kedy sa začala výstavba Union Bridge ?

Otázka: Kedy bola ukončená výstavba Walton Bridge ?

Otázka: Kedy bol oficiálne otvorený most Clifton Suspension Bridge ?

Otázka: Akú výšku majú dva hlavné pylóny mosta Redheugh Bridge ?

Otázka: Súčasťou ktorého dopravného projektu je most Queen Elizabeth II Bridge ?
Odpoveď: dopravného projektu Dartford Crossing, ktorý je tvorený dvojicou tunelov a týmto mostom

Otázka: Súčasťou ktorej cesty je Dartford Crossing ?
Odpoveď: cesty A282, spojnicou dvoch koncov diaľnice London Orbital

Otázka: V ktorých rokoch prebiehala výstavba mosta Queen Elizabeth II Bridge ?
Odpoveď: Výstavba sa začala v auguste 1988 a ukončená bola 7. júna 1991

Otázka: Kedy bol oficiálne otvorený most Queen Elizabeth II Bridge ?
Odpoveď: 30. októbra 1991 Kráľovnou Alžbetou II..

Otázka: Akú výšku majú dva hlavné pylóny mosta Queen Elizabeth II Bridge ?
Odpoveď: Dva hlavné pylóny majú výšku 137 m (z toho 84 m nad mostovkou a 53 m pod ňou)
Majstrovstvá Európy vo vodnom póle 2003

Majstrovstvá Európy vo vodnom póle 2003 boli v poradí 26. majstrovstvá Európy vo vodnom póle, ktoré organizuje Európska plavecká liga (LEN). Konali sa v Kranji a Ľubľane, v Slovinsku v dňoch od 6. – 15. júna 2003, za účasti 12 mužských a 8 ženských tímov. Nováčikom turnaja bolo iba družstvo žien domáceho Slovinska. Dejiskom mužských zápasov boli Športni center Kranj a Športni park Kodeljevo. V mužskej kategórii obhájilo titul Srbsko a Čierna Hora
                Srbsko a Čierna Hora Srbsko a Čierna Hora
                Srbsko a Čierna Hora Srbsko a Čierna Hora
   Srbsko a Čierna Hora
                Srbsko a Čierna Hora Srbsko a Čierna Hora
                Srbsko a Čierna Hora Srbsko a Čierna Hora

Otázka: Koľko tímov sa zúčastnilo majstrovstiev Európy vo vodnom póle 2003 ?
Odpoveď: 12 mužských a 8 ženských tímov

Otázka: Ktoré v poradí boli majstrovstvá sveta vo vodnom póle 2003 ?
Odpoveď: 26. majstrovstvá Európy vo vodnom póle

Otázka: Kto organizoval majstrovstvá Európy vo vodnom póle 2003 ?
Odpoveď: Európska plavecká liga (LEN)

Otázka: Kde sa konali Majstrovstvá Európy vo vodnom póle 2003 ?
Odpoveď: v Kranji a Ľubľane, v Slovinsku

Otázka: Kedy sa konali majstrovstvá Európy vo vodnom póle 2003 ?
Odpoveď: 6. – 15. júna 2003
Bitka na rieke Kalke

Džingischán bol z úspechu svojej výpravy nadšený, čo ho utvrdilo v ľahké dobytie bohatého územia. Už v roku 1237 dobyl Kyjevskú Rus a jeho vojská mali otvorenú cestu na Krym a Ukrajinu. Tu sa však z dôvodu vyčerpania a únavy vojakov zastavili, aby sa mohli zjednotiť s hlavnými silami v severozápadnej Číne. Mongolský generál Džebe po ceste späť zomrel, zatiaľ čo z Bagatura sa stal vojnový hrdina. Ruské územie sa týmto dostalo pod vplyv tatárskeho chanátu Zlatá horda, založeným až neskôr v roku 1242 jedným z Džingischánových synov, ktorého vládcom muselo odvádzať vysoké poplatky.

Otázka: V ktorom roku dobyl Džingischán Kyjevskú Rus ?
Odpoveď: v roku 1237
Bitka na rieke Kalke

Rusi prenasledovali Tatárov deväť dní, netušiac o pripravenej pasci, ktorú generáli nastražili práve pri rieke Kalke. Prevaha Rusov sa v tom okamihu skončila, sčasti pre nejednotnosť ruskej armády, sčasti pre nevhodné velenie niekoľkými kniežatami. Mongoli bojovali ako jednotná armáda, praktizujúca obľúbenú taktiku rýchleho útoku a ústupu, ktorá spôsobovala chaos v ruských radoch. Ruské vojská sa obrátili na ústup, ktorý sa zmenil na zúfalý útek, pri ktorom zahynulo asi 50 tisíc vojakov. Ľsťou potom vylákali z opevneného úkrytu samotného vodcu Mstislava III., ktorého brutálne umučili, čo ukončilo vojenské víťazstvo Tatárov.

Otázka: Čím bolo ukončené vojenské víťazstvo Tatárov nad Rusmi pri bitke na rieke Kalke ?
Odpoveď: Ľsťou potom vylákali z opevneného úkrytu samotného vodcu Mstislava III., ktorého brutálne umučili, čo ukončilo vojenské víťazstvo Tatárov
Bitka na rieke Kalke

Počiatok bitky opisuje krátky ruský rukopis: "V lete 6732 pritiahlo vojsko, o akom doteraz nikto nepočul: bezbožníci zvaní Tatári pritiahli na polovské územie." Tatárske vojsko bolo vedené dvomi skúsenými a obľúbenými vojvodcami Nojona Džebeho a Subutaja Bagatura, a bolo to ich vôbec prvé stretnutie so západnými vojskami. Obaja generáli velili jednému tumenu, čo bolo 10 tisíc bojovníkov. Knieža Daniil prinútil tatárskych útočníkov na útek a jeho lukostrelci zneškodnili niekoľko sto tatárskych bojovníkov. Mongoli sa stiahli, načo Rusi reagovali vyslaním tisícky jazdcov na predsunutý pluk Tatárov. Aj tento stret skončil pre Rusov úspechom, čo značne vyzdvihlo morálku vnútri ruskej armády.

Otázka: Kým bolo vedené tatárske vojsko pri bitke na rieke Kalke ?
Odpoveď: vojvodcami Nojona Džebeho a Subutaja Bagatura
Bitka na rieke Kalke

Východná Európa od začiatku 13. storočia čelila tlaku mongolských kmeňov, ktorí útočili najmä pod vedením veľkého chána Temüdžina, nazývaného aj Džingischán. Práve on zjednotil mongolské kmene a ovládol obrovské územie od Číny a Kórey až po Kaspické more. So svojím národom sa premiestnil až k Azovskému moru, kde sa ruské kniežatá rozhodli tatársky nápor zastaviť. Bitke na rieke Kalke predchádzali bitky na území dnešného Azerbajdžanu a Arménska v roku 1221 a tiež bitka na rieke Kubáň o rok neskôr, kde Tatári porazili vojská Polovcov (Kumánov). Tento postup Tatárov ruské kniežatá znepokojoval, no nevenovali mu dostatočnú pozornosť kvôli plieneniu vtedajšieho Bulharska.

Otázka: Aké boje predchádzali bitke na rieke Kalke ?
Odpoveď: Bitke na rieke Kalke predchádzali bitky na území dnešného Azerbajdžanu a Arménska v roku 1221 a tiež bitka na rieke Kubáň o rok neskôr, kde Tatári porazili vojská Polovcov (Kumánov)

Otázka: Ako sa volal veľký dobyvateľ , ktorý zjednotil mongolské kmene a ovládol územie od Číny a Kórey až po Kaspické more ?
Odpoveď: Džingischán
Antigonos Gonatas

Bol vnukom Antigona Jednookého a synom Démétria Poliorkéta. Spolu so svojím otcom bojoval v roku 291 pred kr. v Grécku a v roku 287 sa stal jeho miestodržiteľom. V roku 277 porazil keltské oddiely, ktoré prenikli až k Delfám a pustošili stredné Grécko. Spojil sa s epirským kráľom Pyrrhom proti Lysimachovi, ale až v roku 276 pred Kr. sa stal fakticky macedónskym kráľom. V roku 272 pred Kr. sa spojil so spartským kráľom Areom. Zúčastnil sa Chrémonidovej vojny, v ktorej bojoval proti Aténam a ich spojencami Arkádiou, Achájou a Eleiou, a v roku 265 porazil pri Korinte vojsko svojho bývalého spojenca Area. V roku 262 sa mu podarilo poraziť Ptolemaiovo loďstvo a zmocniť sa Atén.

Otázka: Koho vnukom bol Antigonos Gonatas ?
Odpoveď: Bol vnukom Antigona Jednookého

Otázka: Kedy bojoval Antigonos Gonatas spolu so svojím otcom ?
Odpoveď: Spolu so svojím otcom bojoval v roku 291 pred kr. v Grécku

Otázka: V akom roku porazil Antigonos Gonatas keltské oddiely ?
Odpoveď: V roku 277

Otázka: S kým sa spojil Antigonos Gonatas ?
Odpoveď: Spojil sa s epirským kráľom Pyrrhom

Otázka: V akom roku sa Antigonos Gonatas   zmocnil Atén ?
Odpoveď: V roku 262 sa mu podarilo poraziť Ptolemaiovo loďstvo a zmocniť sa Atén.
Jagdpanther

Výborná pohyblivosť, vynikajúci 88 mm kanón a dobrá pasívna ochrana posádky robili zo stroja Jagdpanther obávaného súpera či už spojeneckých alebo sovietskych tankistov. V období rokov 1944 až 1945, kedy Nemecko čelilo tisíckam sovietskych, amerických alebo britských tankov už ale napriek vydarenej konštrukcii nemohlo niekoľko stoviek týchto strojov v žiadnom prípade zvrátiť situáciu na frontoch, na ktorých bol nasadený. Napriek tomu šlo pravdepodobne o jedno z najlepších vozidiel vo svojej kategórii v celej druhej svetovej vojne.

Otázka: Čo robilo zo stroja Jagdpanther obávaného súpera ?
Odpoveď: Výborná pohyblivosť, vynikajúci 88 mm kanón a dobrá pasívna ochrana posádky robili zo stroja Jagdpanther obávaného súpera či už spojeneckých alebo sovietskych tankistov.
Jagdpanther

Stroj vážiaci viac ako 45 ton poháňal motor Maybach HL230 s výkonom 700 konských síl. Ten spotreboval pri jazde na ceste 280 litrov benzínu na 100 km, no v náročnom teréne sa
spotreba vyšplhala až na 700 litrov paliva. V dobe na prelome rokov 1944 a 1945 keď nemecká vojnová mašinéria trpela akútnym nedostatkom pohonných hmôt to bol asi najväčší hendikep tohto vozidla, ktorého nádrže pojali celkovo 730 litrov benzínu. Na ceste sa maximálna rýchlosť pohybovala v rozmedzí 45 až 55 km/h a napriek relatívne vysokej hmotnosti bol Jagdpanther dobre pohyblivý aj v teréne, kde dokázal vyvinúť rýchlosť 25 až 30 km/h.

Otázka: Aký výkon mal motor ktorý poháňal Jagdpanther ?
Odpoveď: 700 konských síl

Otázka: Koľko litrov benzínu spotreboval Jagdpanther pri jazde na ceste na 100 km ?
Odpoveď: 280 litrov benzínu

Otázka: Koľko vážil Jagdpanther ?
Odpoveď: viac ako 45 ton

Otázka: Aký motor poháňal Jagdpanther ?
Odpoveď: motor Maybach HL230 s