lukasjanek/skquad huggingface dataset:
Britský rabat

Tieto protichodné pozície viedli k uviaznutiu na mŕtvom bode pri rokovaniach o rozpočte EÚ v roku 2005 v Bruseli. Francúzsko a iné štáty požadovali na tomto stretnutí zrušenie britského rabatu. Británia to odmietla ako diplomatický manéver Francúzska na uchovanie  svojej reputácie po odmietnutí Európskej ústavy v referende dva týždne pred týmto zasadnutím. Spojené kráľovstvo urobilo z reformy SPP podmienku zrušenia zľavy - návrh, ktorý jej oponenti odmietli. Rokovania tak skončili bez dosiahnutia dohody. V decembri roku 2005 Spojené kráľovstvo súhlasilo so vzdaním sa približne 20% zľavy pre obdobie rokov 2007 – 2013 za podmienky, že tieto prostriedky nepôjdu na SPP, ostatné krajiny prispejú v rovnakej miere a budú určené len novým členským štátom. Výdavky na SPP zostali nezmenené, tak ako sa to dohodlo predtým. Toto celkovo znížilo podiel SPP na rozpočte. Bolo dohodnuté, že Európska komisia uskutoční dôkladné preskúmanie všetkých výdavkov EÚ.

Otázka: Aká dohoda sa dosiahla v rokovaniach o rozpočte EÚ v decembri 2005 ?
Odpoveď: Spojené kráľovstvo súhlasilo so vzdaním sa približne 20% zľavy pre obdobie rokov 2007 – 2013 za podmienky, že tieto prostriedky nepôjdu na SPP, ostatné krajiny prispejú v rovnakej miere a budú určené len novým členským štátom

Otázka: Ako dopadli rokovania o rozpočte EÚ v roku 2005 v Bruseli ?
Odpoveď: protichodné pozície viedli k uviaznutiu na mŕtvom bode

Otázka: Akej sumy sa Spojené kráľovstvo nakoniec vzdalo pri rokovaní o rozpočte EÚ v decembri 2005 ?
Odpoveď: Spojené kráľovstvo súhlasilo so vzdaním sa približne 20% zľavy pre obdobie rokov 2007 – 2013

Otázka: Čo požadovalo Francúzsko a iné štáty pri rokovaniach o rozpočte EÚ v roku 2005 ?
Odpoveď: požadovali na tomto stretnutí zrušenie britského rabatu

Otázka: Ako sa zmenili výdavky na SPP po rokovaniach o rozpočte EÚ v decembri 2005 ?
Odpoveď: zostali nezmenené
Britský rabat

Populárny názor v Británii (šírený napríklad bulvárnymi denníkmi) je, že ak by bol tento rabat znížený a zároveň by sa nezmenila SPP, potom by Británia prispievala k udržovaniu neefektívneho francúzskeho poľnohospodárskeho sektora - veľa Britov by to považovalo za veľkú nespravodlivosť. Francúzske motívy pre tvrdenia o „solidarite“ a „sebeckosti“ sú preto videné ako cynické.
Ak by bola zľava zrušená bez zmien SPP, potom by Spojené kráľovstvo bolo 14-krát väčším čistým prispievateľom ako Francúzsko (podľa situácie v roku 2005). Spojené kráľovstvo by prispelo čistým príspevkom 8,25 miliardy eur v porovnaní so súčasným príspevkom 2,75 miliardy eur, oproti súčasnému francúzskemu čistému príspevku 0,59 miliardy eur. Británia má mierne vyšší HDP ako Francúzsko (pozri Zoznam krajín podľa HDP), ako aj HDP na obyvateľa. Nemecko má HDP približne o 25% väčší HDP ako Francúzsko alebo Británia, ale príjem na obyvateľa je porovnateľný z týmito dvoma krajinami. Francúzsko je čistým prispievateľom do rozpočtu EÚ, tak, aby sa nedalo povedať, že dostáva podporu od žiadnej druhej krajiny. Presnejšie, všetci, Francúzsko, Nemecko a Spojené kráľovstvo, prispievajú na financovanie podpôr SPP iným štátom. Francúzsko prispieva najmenej, no Francúzsko je najväčším prispievateľom na túto zľavu vďaka zložitej rovnici na jej výpočet, čo znamená, že by získalo najviac z jeho zrušenia. Ak by Francúzsko nemuselo prispievať na zľavu, bolo by čistým príjemcom prostriedkov z EÚ, napriek tomu, že je v nej jednou z najbohatších krajín.

Otázka: Koľko prispieva v súčasnosti Spojené kráľovstvo do fondov EÚ ?
Odpoveď: 2,75 miliardy eur

Otázka: Akou sumou by prispievalo Spojené kráľovstvo ak by bola zrušená zľava bez zmien SPP ?
Odpoveď: čistým príspevkom 8,25 miliardy eur

Otázka: Aký je v Británii populárny názor na zníženie zľavy pre krajinu ?
Odpoveď: Populárny názor v Británii (šírený napríklad bulvárnymi denníkmi) je, že ak by bol tento rabat znížený a zároveň by sa nezmenila SPP, potom by Británia prispievala k udržovaniu neefektívneho francúzskeho poľnohospodárskeho sektora - veľa Britov by to považovalo za veľkú nespravodlivosť.

Otázka: Akým príspevkom v porovnaní s Francúzskom by prispievalo Spojené kráľovstvo ak by bola zrušená zľava bez zmien SPP ?
Odpoveď: 14-krát väčším čistým prispievateľom ako Francúzsko

Otázka: Koľko v súčasnosti prispieva Francúzsko do EÚ fondov ?
Odpoveď: 0,59 miliardy eur
Britský rabat

Britská vláda odolala kampaniam za zrušenie zľavy a Spojené kráľovstvo má právo veta pri každom rozhodnutí, ktoré by to malo za cieľ. Toto veto by nebolo ovplyvnené ani navrhovanou Európskou ústavou. Premiér Tony Blair povedal, že bude vetovať každý pokus o zrušenie zľavy. Je v tomto podporovaný väčšinou vo svojom kabinete a hlavnou opozičnou stranou - Konzervatívcami. Zástancovia zľavy argumentujú tým, že deformácie spôsobené zľavou sú malé v porovnaní s tými spôsobenými Spoločnou poľnohospodárskou politikou, ktorá je nákladná a má dôsledky pre slobodný a férový obchod v rámci EÚ.  Ďalej poukazujú na to, že bez zľavy by Spojené kráľovstvo prispievalo EÚ oveľa viac než porovnateľne bohaté krajiny ako Francúzsko, v dôsledku štrukturálnych rozdielov medzi ich ekonomikami.

Otázka: Aký postoj zaujal britský premiér k pokusom zrušiť zľavu pre Spojené kráľovstvo ?
Odpoveď: Premiér Tony Blair povedal, že bude vetovať každý pokus o zrušenie zľavy.

Otázka: Ktorý britský premiér má snahu vetovať pokusy o zrušenie zľavy pre Spojené kráľovstvo ?
Odpoveď: Premiér Tony Blair

Otázka: Ktorá časť britskej vlády podporuje snahu premiéra o zachovanie zľavy pre Spojené kráľovstvo ?
Odpoveď: Je v tomto podporovaný väčšinou vo svojom kabinete a hlavnou opozičnou stranou - Konzervatívcami.

Otázka: Ako dopadli snahy o zrušenie zľavy pre Spojené kráľovstvo ?
Odpoveď: Britská vláda odolala kampaniam za zrušenie zľavy a Spojené kráľovstvo má právo veta pri každom rozhodnutí, ktoré by to malo za cieľ.

Otázka: Čím argumentujú zástancovia zľavy pre Spojené kráľovstvo ?
Odpoveď: tým, že deformácie spôsobené zľavou sú malé v porovnaní s tými spôsobenými Spoločnou poľnohospodárskou politikou, ktorá je nákladná a má dôsledky pre slobodný a férový obchod v rámci EÚ
Britský rabat

Zľavu dohodla britská premiérka Margaret Thatcherová v roku 1984. Hlavným dôvodom pre zľavu bolo to, že veľký podiel z rozpočtu EÚ (v tom čase 80%) sa vynakladá na Spoločnú poľnohospodársku politiku (SPP), ktorá prináša Británii oveľa menej úžitku ako iným krajinám, pretože má relatívne malý podiel poľnohospodárstva na HDP. Platby do rozpočtu EU sú do veľkej miery financované 0,5% podielom z priznaní DPH v členských štátoch a sú teda približne úmerné veľkosti ekonomiky. Zľava bola schválená aj preto, lebo v tom čase Británia bola tretím najchudobnejším členom Európskeho hospodárskeho spoločenstva (teraz Európskej únie).

Otázka: Kto dohodol britský rabat- zľavu pre Britániu v roku 1984 ?
Odpoveď: premiérka Margaret Thatcherová
Britský rabat

Táto zľava skresľuje rokovania o financovaní medzi EÚ a Britániou. Za normálnych okolností sa krajiny a nezávislé agentúry v rámci každej z krajín uchádzajú o prostriedky z fondov EÚ. Vláda Spojeného kráľovstva si je vedomá toho, že 2/3 prostriedkov EÚ, ktoré majú ísť do Británie, budú v skutočnosti odpočítané z tejto zľavy a pôjdu vlastne zo zdrojov britskej vlády. Preto má Spojené kráľovstvo iba tretinovú motiváciu žiadať o prostriedky EÚ.  Iné krajiny, ktorých príspevky do rozpočtu nie sú ovplyvňované peniazmi, ktoré dostávajú späť, nemajú takúto motiváciu obmedzovať sa vo svojich žiadostiach o prostriedky z EÚ.

Otázka: Aký je postoj krajín EÚ k fondom EÚ ?
Odpoveď: Za normálnych okolností sa krajiny a nezávislé agentúry v rámci každej z krajín uchádzajú o prostriedky z fondov EÚ.

Otázka: Aká výška prostriedkov EÚ idúcich do Británie je odpočítaná zo zľavy a de facto ide zo zdrojov britskej vlády ?
Odpoveď: 2/3 prostriedkov EÚ

Otázka: Aký je postoj Spojeného kráľovstva k fondom EÚ ?
Odpoveď: Vláda Spojeného kráľovstva si je vedomá toho, že 2/3 prostriedkov EÚ, ktoré majú ísť do Británie, budú v skutočnosti odpočítané z tejto zľavy a pôjdu vlastne zo zdrojov britskej vlády.

Otázka: Ktoré krajiny vo všeobecnosti sa nemusia obmedzovať v žiadostiach o prostriedky z EÚ ?
Odpoveď: krajiny, ktorých príspevky do rozpočtu nie sú ovplyvňované peniazmi, ktoré dostávajú späť

Otázka: Akú výšku prostriedkov EÚ získava Spojené kráľovstvo ?
Odpoveď: tretinovú
Britský rabat

V posledných rokoch rástol zo strany viacerých členských štátov, vrátane Francúzska, tlak na zrušenie zľavy. Sčasti je to dôsledok toho, že nové členské štáty EÚ, ktoré sú viditeľne chudobnejšie ako tie staré, budú výraznou nákladovou položkou pre Spoločnú poľnohospodársku politiku a rozpočet EÚ vo všeobecnosti.  Mnohí sa domnievajú, že to sťažuje zahrnutie zľavy do rozpočtu EÚ, a podporujú to morálnym argumentom, že všetci noví členovia sú podstatne chudobnejší ako Spojené kráľovstvo. Noví členovia však budú s veľkou pravdepodobnosťou čistými príjemcami fondov EÚ a nie čistými prispievateľmi ako Spojené kráľovstvo a iba Nemecko bude prispievať viac týmto menej bohatým členom.

Otázka: Aké bude postavenie nových členov EÚ voči fondom ?
Odpoveď: budú s veľkou pravdepodobnosťou čistými príjemcami fondov EÚ

Otázka: Aké bude postavenie Nemecka vzhľadom k fondom EÚ ?
Odpoveď: bude prispievať viac týmto menej bohatým členom

Otázka: Aký je postoj Francúzska k zľave štátov EÚ ?
Odpoveď: tlak na zrušenie zľavy

Otázka: Prečo vzrastá tlak viacerých členských štátov EÚ na zrušenie zľavy ?
Odpoveď: Sčasti je to dôsledok toho, že nové členské štáty EÚ, ktoré sú viditeľne chudobnejšie ako tie staré, budú výraznou nákladovou položkou pre Spoločnú poľnohospodársku politiku a rozpočet EÚ vo všeobecnosti.

Otázka: Aký je morálny argument pre zrušenie zľavy štátom EÚ ?
Odpoveď: že všetci noví členovia sú podstatne chudobnejší ako Spojené kráľovstvo
Britský rabat

Zľava je vypočítavaná približne ako 2/3 podiel zo sumy, o ktorú platby Spojeného kráľovstva Európskej únii prevyšujú výdavky EÚ smerujúce späť. V súčasnosti má táto zľava hodnotu 3 miliárd libier ročne a Spojené kráľovstvo zostáva jedným z najväčších čistých prispievateľov. Metóda na výpočet zľavy je zložitá, ale jej efektom je to, že zvyšuje príspevky vyžadované od všetkých ostatných členských štátov.  Nemecko, Holandsko, Švédsko a Rakúsko majú svoje príspevky na túto zľavu obmedzené na 25% sumy, ktorá by im inak vychádzala, čím Francúzsko zostáva hlavným financovateľom zľavy. Posledné výpočty zľavy sa robia až štyri roky po rozpočtovom roku, ktorého sa týkajú.

Otázka: Čo je efektom výpočtu zľavy pre Spojené Kráľovstvo voči EÚ ?
Odpoveď: to, že zvyšuje príspevky vyžadované od všetkých ostatných členských štátov

Otázka: Ako je vypočítavaná zľava Spojeného kráľovstva voči EÚ ?
Odpoveď: je vypočítavaná približne ako 2/3 podiel zo sumy, o ktorú platby Spojeného kráľovstva Európskej únii prevyšujú výdavky EÚ smerujúce späť

Otázka: V akej výške majú príspevky na zľavu Nemecko , Holandsko , Švédsko a Rakúsko ?
Odpoveď: majú svoje príspevky na túto zľavu obmedzené na 25% sumy, ktorá by im inak vychádzala

Otázka: Akú hodnotu má v súčasnosti zľava Spojeného kráľovstva voči EÚ ?
Odpoveď: 3 miliárd libier ročne

Otázka: Kedy sa robia výpočty zľavy pre krajiny EÚ ?
Odpoveď: Posledné výpočty zľavy sa robia až štyri roky po rozpočtovom roku, ktorého sa týkajú.
Delet

Periodikum vydáva občianske združenie Delet založené 24. januára 2003. V rokoch 2003 – 2010 vychádzalo v tlačenej podobe (s mesačnou, príp. dvojmesačnou periodicitou), od roku 2011 fungujú ako webové periodikum. Súčasným šéfredaktorom je reportér TV Markíza, komik a hudobník Michael Szatmary, predtým túto funkciu zastával Robert Haas. Delet nemá stálu redakciu. Medzi pravidelných prispievateľov patria Lucia Kollárová, Zuzana Szatmáry, Pavol Demeš, Baruch Myers, Ľuba Lesná, Yehuda Lahav († 2010) a ď.

Otázka: Kedy vychádzalo periodikum Košický večer v tlačenej podobe ?

Otázka: Od kedy funguje SME ako webové periodikum ?

Otázka: Kto je súčasnýn šéfredaktorom Denníka N ?

Otázka: Kto bol   fotografom Deletu pred Michaelom Szatmarym ?

Otázka: Kto patrí k pravidelným prispievateľom periodika Život ?

Otázka: Kedy vychádzal Delet v tlačenej podobe ?
Odpoveď: V rokoch 2003 – 2010

Otázka: Od kedy funguje Delet ako webové periodikum ?
Odpoveď: od roku 2011

Otázka: Kto je súčasnýn šéfredaktorom Deletu ?
Odpoveď: Michael Szatmary

Otázka: Kto bol   šéfredaktoromDeletu pred Michaelom Szatmarym ?
Odpoveď: Robert Haas

Otázka:   Má Delet stálu redakciu ?
Odpoveď: Delet nemá stálu redakciu
Iža

Prvá písomná zmienka o osade Isa pochádza z roku 1268. Veľkým utrpením si obyvatelia prešli počas osmanskej okupácie, kedy museli okrem práce dodávať potraviny a drevo do novozámockej pevnosti. Po odchode Turkov bolo v obci obývaných len 20 domov a dodnes existujúcou pamiatkou na ich prítomnosť je kamenný most. Kostol zo 16. storočia spustošili vojaci Štefana Bočkaja v roku 1599, k jeho obnove došlo až v roku 1721. V roku 1763, 1773 a 1822 široké okolie postihlo veľké zemetrasenie, ktoré opäť poškodilo budovy i kostol. Kalvínsky kostol bol postavený v roku 1871, kedy v obci žilo už okolo 1500 obyvateľov. Blízkosť Dunaja prinášala ohrozenie veľkou vodou a tie najväčšie povodne sa vyskytli v roku 1895 a 1965. Katastrofický bol rok 1899, kedy 11. augusta veľkú časť obce zničil požiar a o niekoľko dní neskôr dokonala skazu povodeň. V roku 1900 žilo v Iži už 2055 obyvateľov, ktorí sa zaoberali najmä poľnohospodárstvom, rybolovom, prácou na okolitých veľkostatkoch a v priemyselných podnikoch.

Otázka: Z ktorého roku pochádza prvá písomná zmienka o osade Isa ?
Odpoveď: z roku 1268

Otázka: Koľko obyvateľov žilo v obci Iža v roku 1900 ?
Odpoveď: 2055 obyvateľov
Dietyléter


Dietyléter alebo éter alebo etoxyetán je éter etanolu. Za normálnych podmienok ide o číru, bezfarebnú a extrémne horľavú kvapalinu s nízkym bodom varu a charakteristickou sladkastou vôňou. Je najrozšírenejším členom triedy zlúčenín, všeobecne nazývaných étery. Je izomérom butanolu. Dietyléter má chemický vzorec CH3-CH2-O-CH2-CH3. Je často používaným rozpúšťadlom a v minulosti tiež celkovým anestetikom. Vo vode sa rozpúšťa len obmedzene (6,9 g/100 ml). Difúzia dietyléteru vo vzduchu je 0,918·10−5 m2/s (298 K, 101,325 kPa).

Otázka: Aký chemicky vzorec ma dietyléter ?
Odpoveď: CH3-CH2-O-CH2-CH3

Otázka: Čo je dietyléter ?
Odpoveď: je éter etanolu

Otázka: Aký je dietyléter za normálnych podmienok ?
Odpoveď: ide o číru, bezfarebnú a extrémne horľavú kvapalinu s nízkym bodom varu a charakteristickou sladkastou vôňou

Otázka: Na čo sa používa dietyléter ?
Odpoveď: Je často používaným rozpúšťadlom a v minulosti tiež celkovým anestetikom
Arzen Aman

Jeho otec bol Arzen Aman a jeho matka Hermína rod. Würschingová. V rokoch 1891-1898 študoval na gymnáziu v Banskej Bystrici, 1898-1903 na VŠ technickej v Budapešti. Technik Min. orby v Budapešti od 1911 v Banskej Bystrici. Špecializoval sa na vodohospodárske stavby. Zaslúžil sa o vybudovanie vodohospodárskych zariadení na strednom Slovensku. Špecialista na vodoprávne predpisy, pôsobil pri ich legislatíve. Publikoval články a štúdie v odborných časopisoch. Člen Komory inžinierov v Bratislave i v Prahe.

Otázka: Aké štúdiá absolvoval vodohospodár Arzen Aman ?
Odpoveď: V rokoch 1891-1898 študoval na gymnáziu v Banskej Bystrici, 1898-1903 na VŠ technickej v Budapešti

Otázka: O čo sa zaslúžil vodohospodár Arzen Aman ?
Odpoveď: o vybudovanie vodohospodárskych zariadení na strednom Slovensku

Otázka: Ako sa volali rodičia vodohospodára Arzena Amana ?
Odpoveď: Jeho otec bol Arzen Aman a jeho matka Hermína rod. Würschingová.
Jørn Utzon

Pochádzal z jachtárskej rodiny. Jeho otec bol významným dizajnérom lodí a podľa jeho návrhov sa dodnes vyrábajú lode. Jorn sa cez navrhovanie lodí a sochárstvo nakoniec v rozhodol pre štúdium architektúry na Umelecko-priemyselnej škole v Kodani, kde študoval v rokoch 1937 – 42. Keď v roku 1942 ukončil štúdium, odišiel do neutrálneho Švédska, kde po dobu vojny pracoval v kancelárií Hakona Ahlberga. Po vojne sa vrátil späť do Fínska a v roku 1946 spolupracoval s Alvarom Altom, ktorý spoločne s Gunnarom Asplundom a F. L. Wrightom najviac ovplyvnili jeho tvorbu. Počas nasledujúcich rokov precestoval Maroko, Mexiko, Spojené štáty americké, Čínu, Japonsko, Indiu a Austráliu, pričom jeho návšteva nebola posledná.

Otázka: Kam odišiel herec Dušan Blaškovič po ukončení štúdií ?

Otázka: Ktoré krajiny nikdy neprecestoval architekt Jørn Utzon ?

Otázka: Z akej rodiny pochádzal architekt Dušan Jurkovič ?

Otázka: Kto bol svokor architekta Jørna Utzona ?

Otázka: S kým v roku 2006 spolupracoval architekt Jørn Utzon ?

Otázka: Kam odišiel Jørn Utzon po ukončení štúdia ?
Odpoveď: do neutrálneho Švédska

Otázka: Aké krajiny precestoval Jørn Utzon ?
Odpoveď: Maroko, Mexiko, Spojené štáty americké, Čínu, Japonsko, Indiu a Austráliu

Otázka: Z akej rodiny pochádzal Jørn Utzon ?
Odpoveď: z jachtárskej rodiny

Otázka: Kto bol otec Jørna Utzona ?
Odpoveď: Jeho otec bol významným dizajnérom lodí a podľa jeho návrhov sa dodnes vyrábajú lode

Otázka: S kým v roku 1946 spolupracoval Jørn Utzon ?
Odpoveď: s Alvarom Altom, ktorý spoločne s Gunnarom Asplundom a F. L. Wrightom najviac ovplyvnili jeho tvorbu
Alojz Sokol

Navštevoval školu v Bernecebaráti, kde od 3 rokov vyrastal u krstných rodičov, študoval na gymnáziu v Banskej Štiavnici a  v Leviciach, medicínu na univerzite v Budapešti (štúdium nedokončil). Župný archivár v Šahách, po 1918 statkár v Bernecebaráti. Jeden z priekopníkov uhorskej i slovenskej atletiky, pretekal vo viacerých disciplínach, v Budapešti štartoval za Maďarský atletický klub (MAC). Roku 1896 majster Uhorska i Čiech v behu na 100 yardov, prekonal 13 uhorských rekordov. Najväčší úspech dosiahol v roku 1896 na prvých olympijských hrách nového veku v Aténach. Štartoval v 6 disciplínach, v behu na 100 m obsadil 3.miesto, v trojskoku výkonom 12,30 m 4. miesto. Po olympiáde sa aktívnej činnosti vzdal, 1897 prispel k založeniu Uhorského atletického zväzu. Od 1890 člen MAC.

Otázka: Aký titul získal Alojz Sokol v roku 1896 ?
Odpoveď: majster Uhorska i Čiech v behu na 100 yardov

Otázka: Aký úspech dosiahol   Alojz Sokol na prvých olympijských hrách v Aténach v roku 1896 ?
Odpoveď: v behu na 100 m obsadil 3.miesto, v trojskoku výkonom 12,30 m 4. miesto

Otázka: Čo založil Alojz Sokol v roku 1897 ?
Odpoveď: prispel k založeniu Uhorského atletického zväzu

Otázka: Priekopníkom čoho bol Alojz Sokol ?
Odpoveď: uhorskej i slovenskej atletiky

Otázka: Za aký klub štartoval Alojz Sokol v Budapešti ?
Odpoveď: Maďarský atletický klub (MAC)
Medzičas (občianske združenie)

Nový časopis, štrukturovaný na diskusné, kritické, teoretické aj historické rubriky, doplnené publikovaním celých alebo krátených divadelných textov, sledoval aktivity mladých umelcov v činohre, tanci, rozhlase a filme. Združenie sa veľmi záslužne staralo aj o históriu alternatívy v rubrike Roland Retro obsahujúce aj spomienkové články na históriu malých javiskových foriem. Dôležité bolo aj to, že nové združenie mladých umelcov a teoretikov sa znovu konštituovalo ako viacodborové, viacmediálne fórum.

Otázka: Čím sa zaoberal časopis Medzičasopis od občianskeho združenia Medzičas ?
Odpoveď: Nový časopis, štrukturovaný na diskusné, kritické, teoretické aj historické rubriky, doplnené publikovaním celých alebo krátených divadelných textov, sledoval aktivity mladých umelcov v činohre, tanci, rozhlase a filme.
Medzičas (občianske združenie)

Združenie Medzičas počas svojej existencie vydávalo vlastný časopis, symbolicky nazvaný Medzičasopis. Prvé číslo vyšlo v roku 1991 v náklade 500 kusov ako neperiodická publikácia. Jeho zostavovateľkou bola umenovedkyňa Nina Jassingerová. Od roku 1992 sa šéfredaktorkou Medzičasopisu stala divadelná teoretička (a neskôr aj autorka) Anna Grusková, od roku 1993 sa pôvodne neperiodický zborník stal periodikom, ktoré vychádzalo 4 krát ročne. Každý ročník mal svoju inú, svojbytnú grafickú podobu (v roku 1991 navrhoval grafiku scénický výtvarník Aleš Votava, v r. 1992 výtvarník Marek Ormandík, v r. 1993 grafik a fotograf Matej Plekanec, v r. 1994 výtvarník Miro Csölle).

Otázka: Kto sa stal šéfredaktorkou časopisu Medzičasopis od občianskeho združenia Medzičas od roku 1992 ?
Odpoveď: divadelná teoretička (a neskôr aj autorka) Anna Grusková

Otázka: Ako sa nazýval   časopis , ktorý vydávalo občianske združenie Medzičas ?
Odpoveď: Medzičasopis

Otázka: V ktorom roku vyšlo prvé číslo časopisu Medzičasopis od občianskeho združenia Medzičas ?
Odpoveď: v roku 1991

Otázka: V akom náklade vyšlo prvé číslo časopisu Medzičasopis od občianskeho združenia Medzičas ?
Odpoveď: v náklade 500 kusov ako neperiodická publikácia

Otázka: Kto bol zostavovateľkou prvého čísla časopisu Medzičasopis od občianskeho združenia Medzičas ?
Odpoveď: umenovedkyňa Nina Jassingerová
Medzičas (občianske združenie)

Medzičas vznikol ako široká platforma pre (najmä profesionálnych) divadelníkov, ktorí v podmienkach po roku 1989 hľadali možnosti svojho uplatnenia mimo siete štátnych divadiel, čo dovtedy nebolo možné. Táto prvá vlna nezávislých divadiel sa vyznačovala novým spôsobom konštituovania súborov (divadlá vznikali ako občianske združenia), overovaním rôznych typov prevádzky a vyhľadávaním netradičných priestorov (od pivníc cez galérie až k bazénom, či kotolniam). Nové podmienky práce spätne ovplyvňovali aj spôsob práce a umelecké postupy tvorivých skupín i jednotlivcov. V rokoch 1990 až 1992 sa Medzičas, ktorí pôvodne iniciovali najmä mladí divadelní teoretici (Renáta Heldová, Silvia Hroncová, Anna Grusková, Juraj Šebesta, Ivan Hronec a i.), pod tlakom praktikov vyformoval do občianskeho združenia podporujúceho a preferujúceho vznik a realizáciu divadelných projektov a predstavení.

Otázka: Kto inicioval vznik občianskeho združenia Medzičas ?
Odpoveď: najmä mladí divadelní teoretici (Renáta Heldová, Silvia Hroncová, Anna Grusková, Juraj Šebesta, Ivan Hronec a i.)

Otázka: Prečo vzniklo občianske združenie Medzičas ?
Odpoveď: Medzičas vznikol ako široká platforma pre (najmä profesionálnych) divadelníkov, ktorí v podmienkach po roku 1989 hľadali možnosti svojho uplatnenia mimo siete štátnych divadiel, čo dovtedy nebolo možné

Otázka: Čím sa vyznačovalo občianske združenie Medzičas ?
Odpoveď: Táto prvá vlna nezávislých divadiel sa vyznačovala novým spôsobom konštituovania súborov (divadlá vznikali ako občianske združenia), overovaním rôznych typov prevádzky a vyhľadávaním netradičných priestorov (od pivníc cez galérie až k bazénom, či kotolniam). Nové podmienky práce spätne ovplyvňovali aj spôsob práce a umelecké postupy tvorivých skupín i jednotlivcov.
Vzájomnosť (spolok)

Vzájomnosť bol tajný spolok študentov Evanjelického lýcea v Bratislave existujúci v rokoch 1837 – 1840, tvorený jadrom štúrovcov. Bol založený koncom júna 1837 pätnástimi radikálne naladenými členmi zakázanej Společnosti českoslovanskej na podnet Alexandra Boleslavína Vrchovského. Spolok sa hlásil k myšlienke slovanskej vzájomnosti, občianskej rovnosti, národnej slobode a odporu voči feudalizmu. Budúcnosť Slovákov videla vo federácii slovanských národov. V rámci spolku vychádzal rukopisný dvojmesačník Vzájomnostné listy. Zanikol v lete 1840, keď po zásahu polície proti tajným združeniam upadli do podozrenia aj jej členovia.

Otázka: V ktorých rokoch existoval spolok Vzájomnosť ?
Odpoveď: rokoch 1837 – 1840

Otázka: Kedy bol spolok Vzájomnosť založený ?
Odpoveď: koncom júna 1837

Otázka: K akej myšlienke sa hlásil spolok Vzájomnosť ?
Odpoveď: k myšlienke slovanskej vzájomnosti, občianskej rovnosti, národnej slobode a odporu voči feudalizmu

Otázka: Kedy spolok Vzájomnosť zanikol ?
Odpoveď: v lete 1840,

Otázka: Čo to je Vzájomnosť ?
Odpoveď: tajný spolok študentov Evanjelického lýcea v Bratislave
Alois Chytil

Pochádzal z chudobnej roľníckej rodiny a mal 15 súrodencov. Kondíciami a príležitostnými prácami si zarábal na štúdiá na gymnáziu i na Karlovej univerzite v Prahe, kde vyštudoval históriu a geografiu. Už ako študent publikoval menšie vlastivedné články, neskôr redigoval rôzne periodiká a v roku 1910 si založil vlastné vydavateľstvo miestopisov, pohľadníc a adresárov, ktoré prerástli postupne do celoštátneho rozsahu. Tesne po prvej svetovej vojne prišiel do Vysokých Tatier a usadil sa na Štrbskom Plese, neskôr v Hornom Smokovci a zostal tu takmer 30 rokov.

Otázka: Z akej rodiny pochádzal Alois Jirásek ?

Otázka: Koľko súrodencov mal Alois Alzheimer ?

Otázka: V ktorom roku si Alois Chytil založil vlastné kníhkupectvo ?

Otázka: Kedy prišiel Alois Chytil do Álp ?

Otázka: Koľko rokov ostal Alois Chytil v Nízkych Tatrách ?

Otázka: Z akej rodiny pochádzal Alois Chytil ?
Odpoveď: z chudobnej roľníckej rodiny

Otázka: Koľko súrodencov mal Alois Chytil ?
Odpoveď: 15

Otázka: Ako dlho ostal Alois Chytil v Hornom Smokovci ?
Odpoveď: takmer 30 rokov

Otázka: Kedy si Alois Chytil založil vlastné vydavateľstvo ?
Odpoveď: v roku 1910

Otázka: Kde sa usadil Alois Chytil po prvej svetovej vojne ?
Odpoveď: na Štrbskom Plese
Zadar

Na začiatku 11. storočia prišli do Zadaru prví Slovania – Chorváti – a rýchlo sa zmocnili vlády nad mestom. Neskôr v 12. storočí bojoval Zadar často s Benátkami, po niekoľkých útokoch, ale prehral a bol vyplienený vojskami Benátok a štvrtej krížovej výpravy. Nasledovalo niekoľko povstaní, ale aj tak bol Zadar pripojený pod uhorskú vládu. Tá ho o niekoľko storočí neskôr predala naspäť Benátčanom. Nová benátska vláda zrušila mestu jeho autonómiu, čo viedlo k stagnácii. Po páde Benátskej republiky na konci 18. storočia pripadol pod správu Habsburskej monarchie.

Otázka: Kedy prišli na Moravu prví Slovania ?

Otázka: S kým bojovali Atény v 12 . storočí ?

Otázka: Komu pripadol Terst po páde Benátskej republiky ?

Otázka: Komu predalo Uhorsko Terst ?

Otázka: Kedy došlo k pádu Rímskej republiky ?

Otázka: Čoho sa rýchlo zmocnili prví Slovania , ktorí prišli do Zadaru ?
Odpoveď: vlády nad mestom

Otázka: Kedy prišli do Zadaru prví Slovania ?
Odpoveď: Na začiatku 11. storočia

Otázka: S kým bojoval často Zadar neskôr v 12 . storočí ?
Odpoveď: s Benátkami

Otázka: Čo sa stalo so Zadarom po niekoľkých útokoch Benátok ?
Odpoveď: po niekoľkých útokoch, ale prehral a bol vyplienený vojskami Benátok a štvrtej krížovej výpravy.

Otázka: Čo sa stalo so Zadarom po páde Benátskej republiky ?
Odpoveď: pripadol pod správu Habsburskej monarchie
Marchegg

Priame cestné spojenie so Slovenskom zatiaľ neexistuje, je ale plánované (do roku 2024) v rámci výstavby rýchlostnej cesty S8 spájajúcej Viedeň s Bratislavou.. Z bratislavskej mestskej časti Devínska Nová Ves vedie cez rieku Moravu Cyklomost slobody, ktorý končí pri neďalekom zámku Schloss Hof. Okrem toho je v blízkej budúcnosti plánovaný ďalší kombinovaný cyklo-turistický most cez rieku Moravu.. Tým budú sprístupnené Marchauen (Moravské luhy), zaplavované v čase povodní, ich flóra a fauna sú chránené.

Otázka: Do akého roku sa plánuje sprostredkovať priame cestné spojenie Slovenska s mestom Marchegg ?
Odpoveď: do roku 2024

Otázka: Výstavba akej rýchlostnej cesty zabezpečuje aj spojenie Slovenska s mestom Marchegg ?
Odpoveď: rýchlostnej cesty S8

Otázka: Čo bude spájať rýchlostná cesta S8 ?
Odpoveď: Viedeň s Bratislavou

Otázka: Kde končí Cyklomost slobody ?
Odpoveď: pri neďalekom zámku Schloss Hof

Otázka: Odkiaľ vedie Cyklomost slobody ?
Odpoveď: Z bratislavskej mestskej časti Devínska Nová Ves
Marchegg

Marchegg je železničným uzlom a pohraničnou prechodovou stanicou na Slovensko. Železničná stanica je v prevádzke od 20. augusta 1848, kedy bola sprevádzkovaná prípojná trať Bratislava hlavná stanica - Devínska Nová Ves - Marchegg - Gänserndorf na Severnú dráhu cisára Ferdinanda (Viedeň - Stadlau - Gänserndorf – Břeclav). Neskôr bola vybudovaná aj priama trať Marchegg - Stadlau. V roku 2017 bola realizovaná generálna rekonštrukcia stanice a od roku 2018 tadiaľto prechádzajú aj priame vlaky z Viedne cez Bratislavu a Žilinu do Košíc.

Otázka: Odkedy je v prevádzke železničná stanica Marchegg ?
Odpoveď: 20. augusta 1848

Otázka: Aká prípojná trať bola potrebná pre uvedenie stanice Marchegg do prevádzky ?
Odpoveď: prípojná trať Bratislava hlavná stanica - Devínska Nová Ves - Marchegg - Gänserndorf na Severnú dráhu cisára Ferdinanda (Viedeň - Stadlau - Gänserndorf – Břeclav)

Otázka: V ktorom roku bola realizovaná generálna rekonštrukcia stanice Marchegg ?
Odpoveď: 2017

Otázka: Odkedy prechádzajú stanicou Marchegg priame vlaky z Viedne do Košíc ?
Odpoveď: od roku 2018

Otázka: Kadiaľ vedie trasa vlaku z Viedne do Košíc ?
Odpoveď: z Viedne cez Bratislavu a Žilinu do Košíc
Marchegg

Marchegg je jediné mesto v Rakúsku, ktoré založil český kráľ Přemysl Otakar II. a olomoucký biskup Bruno zo Schauenburgu. Od svojho zakladateľa dostalo aj titul "kráľovské mesto". Mesto a tvrdzu (neskôr prebudovanú na zámok) založil Přemysl Otakar II. pravdepodobne hneď po bitke pri Kressenbrune (12. júla 1260) na rieke Morave ako baštu proti Uhrom a plánoval tu vybudovať predovšetkým veľké obchodné centrum (vtedy navrhnuté námestie by bolo s cca 7,5 ha najväčšie v Európe). Mesto bolo založené na mieste bitky na, teda „dve míle od mesta a hradu Hainburg“, v rokoch 1260/1261.

Otázka: Kto založil mesto Marchegg ?
Odpoveď: český kráľ Přemysl Otakar II. a olomoucký biskup Bruno zo Schauenburgu

Otázka: Čo je Marchegg ?
Odpoveď: mesto v Rakúsku

Otázka: Aký titul dostalo mesto Marchegg od zakladateľa ?
Odpoveď: "kráľovské mesto"
Marchegg

Spolu s olomouckým biskupom sa tu usilovali o zriadenie prvej diecézy vo vtedajšom Rakúsku, podriadenej olomouckému arcibiskupstvu. Preto tu položili aj základy prvej katedrály v Rakúsku, z ktorej ale bolo realizované iba presbytérium (predná časť, chór). Prvá písomná zmienka o meste je z roku 1268, kedy Přemysl Otakar odovzdal patronátne práva k tomuto mestu rádu johanitov (dnes maltézskych rytierov). Z veľkých plánov zišlo po prinútení Přemysla Otakara II. odovzdať rakúske krajiny Rudolfovi Habsburskému 26. novembra 1276. Po Přemyslovej smrti pri Dürnkrute (cca 30 km severne od Marcheggu) 26. augusta 1278 mesto v nasledujúcich stáročiach skôr iba prežívalo.[1]

Otázka: Kedy bol Přemysl Otakar prinútený odovzdať rakúske krajiny Habsburgovcom ?
Odpoveď: 26. novembra 1276

Otázka: O čo sa usiloval Přemysl Otakar II spolu s olomouckým biskupom v meste Marchegg ?
Odpoveď: o zriadenie prvej diecézy vo vtedajšom Rakúsku, podriadenej olomouckému arcibiskupstvu

Otázka: Z ktorého roku pochádza prvá písomná zmienka o meste Marchegg ?
Odpoveď: z roku 1268

Otázka: Komu odovzdal Přemysl Otakar patronátne práva nad mestom Marchegg v roku 1268 ?
Odpoveď: Přemysl Otakar odovzdal patronátne práva k tomuto mestu rádu johanitov (dnes maltézskych rytierov).

Otázka: Kedy zomrel Přemysl Otakar II . ?
Odpoveď: 26. augusta 1278
Marchegg

Marchegg je jediné mesto v Rakúsku, ktoré založil český kráľ Přemysl Otakar II. a olomoucký biskup Bruno zo Schauenburgu. Od svojho zakladateľa dostalo aj titul "kráľovské mesto". Mesto a tvrdzu (neskôr prebudovanú na zámok) založil Přemysl Otakar II. pravdepodobne hneď po bitke pri Kressenbrune (12. júla 1260) na rieke Morave ako baštu proti Uhrom a plánoval tu vybudovať predovšetkým veľké obchodné centrum (vtedy navrhnuté námestie by bolo s cca 7,5 ha najväčšie v Európe). Mesto bolo založené na mieste bitky na, teda „dve míle od mesta a hradu Hainburg“, v rokoch 1260/1261.

Otázka: Kto založil mesto Marchegg ?
Odpoveď: Mesto a tvrdzu (neskôr prebudovanú na zámok) založil Přemysl Otakar II.

Otázka: Kedy bolo založené mesto Marchegg ?
Odpoveď: pravdepodobne hneď po bitke pri Kressenbrune (12. júla 1260)
Turňa (rieka)


Turňa pramení v geomorfologickom celku Slovenský kras na juhovýchodnom okraji podcelku Silická planina, presnejšie v jeho geomorfologickej časti Silické úbočie, na úpätí severného svahu juhovýchodnej rázsochy Silickej planiny, v nadmorskej výške cca 350 mnm. Nadmorská výška výverového lokusu osciluje v závislosti na objeme prebytkov krasových vôd v krasovom masíve. V roku 1974, počas lokálnych hydrologicko-meteorologických extrémov, oscilovala nadmorská výška výveru rádovo až v desiatkach metrov. Turňa drénuje významnú jaskynnú sústavu Vápenného vrchu na Silickej planine, do ktorej patrí podľa súčasného stavu poznania 8 známych jaskýň. Zdrojom jej vôd vo výverovom úseku je sústava ponorov na plošine planiny západne od Siličky (Kisfalu), konkrétne v oblasti Vápenného vrchu vrchu (580 m n. m.) a západného ukončenia Pohanského údolia (550 m n. m.). Viacero ponorov tu zaniklo v dôsledku antropických zásahov v reliéfe planiny (stavba plynovodu, poľnohospodárska činnosť). V ponoroch sa ponárali a v existujúcich sa stále ešte ponárajú kratšie povrchové toky z nekrasového werfénskeho súvsrtvia, ktorého polohy sa vyskytujú severne od sústavy ponorov Vápenného vrchu.

Otázka: Čo nie je zdrojom vody pre rieku Turňa ?

Otázka: Kde pramení rieka Bodva ?

Otázka: Akú významnú jaskynnú sústavu nedrénuje rieka Turňa ?

Otázka: Koľko známych prasklín patrí do jaskynnej sústavy Vápenného vrchu ?

Otázka: Čo je zdrojom vody pre rieku Turňa ?
Odpoveď: Zdrojom jej vôd vo výverovom úseku je sústava ponorov na plošine planiny západne od Siličky (Kisfalu), konkrétne v oblasti Vápenného vrchu vrchu (580 m n. m.) a západného ukončenia Pohanského údolia (550 m n. m.)

Otázka: Prečo zanikli niektoré ponory v oblasti Vápenného vrchu ?
Odpoveď: Viacero ponorov tu zaniklo v dôsledku antropických zásahov v reliéfe planiny (stavba plynovodu, poľnohospodárska činnosť)

Otázka: Kde pramení rieka Turňa ?
Odpoveď: Turňa pramení v geomorfologickom celku Slovenský kras na juhovýchodnom okraji podcelku Silická planina, presnejšie v jeho geomorfologickej časti Silické úbočie, na úpätí severného svahu juhovýchodnej rázsochy Silickej planiny, v nadmorskej výške cca 350 mnm

Otázka: Akú významnú jaskynnú sústavu drénuje Turňa ?
Odpoveď: Turňa drénuje významnú jaskynnú sústavu Vápenného vrchu na Silickej planine

Otázka: Koľko známych jaskýň patrí do jaskynnej sústavy Vápenného vrchu ?
Odpoveď: podľa súčasného stavu poznania 8 známych jaskýň
Turňa (rieka)

Turňa je rieka s osobitým hydrologickým režimom; preteká juhom východného Slovenska, územím okresov Rožňava a Košice-okolie. Je pravostranným prítokom Bodvy a má dĺžku 26 km. Špecifická je tým, že vyteká priamo z významnej jaskynnej sústavy v Slovenskom krase, ktorú drénuje, a do svojho toku priberá okrem menších povrchových tokov z nekrasových území aj podzemné vody krasového pôvodu prostredníctvom asi tridsiatich krasových prameňov a vyvieračiek situovaných na rozhraní masívov štyroch planín a Turnianskej kotliny.

Otázka: Odkiaľ vyteká Turňa ?
Odpoveď: vyteká priamo z významnej jaskynnej sústavy v Slovenskom krase, ktorú drénuje

Otázka: Akou časťou Slovenska preteká Turňa ?
Odpoveď: preteká juhom východného Slovenska, územím okresov Rožňava a Košice-okolie

Otázka: Akú dĺžku má Turňa ?
Odpoveď: 26 km
Veľký Ďur

Prvé písomné stopy o obci sú z roku 1230, kde bol pri mene držiteľa spomenutý názov Geurud Mochuna. V roku 1298 je rovnaký zápis v testamente nachádzajúcom sa v Ostrihome, v roku 1329 na výsadnej listine možno nájsť zmienky týkajúce sa rodiny Győrödi, v roku 1370 bola jedenkrát nájdená poznámka o troch Győrödről-Ďúradoch, aj keď dnes vieme len z dvoch obciach s názvom Győröd -Alsó a Felső (Horný a Dolný), predtým označované Kis a Nagy Győröd. Držba týchto obcí je spojená s majiteľmi panstva Levice.

Otázka: Z ktorého roku pochádza prvá písomná zmienka o obci Veľký Ďur ?
Odpoveď: z roku 1230
Archaické obdobie (Grécko)

 upozornenie    Tomuto článku alebo sekcii chýbajú odkazy na použité zdroje a môže preto obsahovať informácie, ktoré je potrebné overiť.Pomôžte Wikipédii a [edit doplňte do článku] citácie, odkazy na spoľahlivé zdroje.
 ()Kategória:Wikipédia:Chýbajúce referencie
Archaickým obdobím v dejinách starovekého Grécka sa označuje obdobie 800 – 500 pred Kr. Nadväzuje na homérske obdobie (nazývané aj temné obdobie alebo geometrické obdobie), po ňom nasleduje klasické obdobie gréckych dejín.
Archaické obdobie je charakterizované prudkým rozvojom poľnohospodárskej výroby (koncentrácia pôdy v rukách rodovej aristokracie) a zavádzaním pestovania nových plodín (vinič, olivovník). V dôsledku potreby kvalitných remeselných výrobkov (pracovné nástroje, keramika pre prepravu tovarov) sa rozvíja remeselná výroba a obchod.

Otázka: Ako sa inak nazýva takzvané homérske obdobie v dejinách starovekého Grécka ?
Odpoveď: temné obdobie alebo geometrické obdobie
Horizont udalostí

 
 
Jeden z najznámejších príkladov horizontu udalostí je odvodený z relativistického opisu čiernej diery, nebeského objektu s takou hustotou, že žiadna hmota alebo žiarenie neunikne jeho gravitačnému poľu. Tento horizont je často popisovaný ako hranica, za ktorou je úniková rýchlosť čiernej diery väčšia ako rýchlosť svetla. Presnejší opis tohto horizontu je, že všetky svetelné dráhy (dráhy, ktorými svetlo môže ísť), a preto aj všetky dráhy častíc vnútri horizontu, sú skrútené tak, že padajú späť do čiernej diery. Hneď ako častica prekročí horizont, tak sa pohyb smerom do diery stane rovnako nevyhnutný ako pohyb dopredu v čase (a možno ho považovať za ekvivalent pohybu v čase, v závislosti na použitom systéme súradníc časopriestoru)

Otázka: Čo nie sú svetelné dráhy ?
Horizont udalostí

 
 upozornenie      Tento článok nie je úplný. Pomôžte Wikipédii [edit vylepšiť ho]. Jeho obsah má byť prekladomčlánku  lang1
topic1
    .'' Tento článok nie je úplný. Pomôžte Wikipédii [edit vylepšiť ho]. Jeho obsah má byť prekladom Tento článok je potrebné preložiť do slovenčiny, prípadne skontrolovať, či neobsahuje slová, ktoré majú slovenský ekvivalent.Pozri aj stránky Ako upravovať stránku a Návody a štýl alebo diskusiu k článku.Kategória:Wikipédia:Články potrebujúce preklad
Horizont udalostí je vo všeobecnej teórii relativity hranicou v časopriestore, za ktorou udalosti nemôžu ovplyvniť vonkajšieho pozorovateľa. Horizont udalostí obklopujúci čiernu dieru je najčastejšie sa vyskytujúci prípad horizontu udalostí. Svetlo vyžiarené spoza horizontu nikdy nedosiahne pozorovateľa a podobne, hocijaký objekt, blížiaci sa k horizontu z pozorovateľovej strany, sa javí ako spomaľujúci a nikdy úplne neprejde horizontom a jeho obraz sa bude s plynúcim časom čoraz viac posúvať do červeného spektra. Samotný objekt, blížiaci sa k horizontu, nezaznamená žiadne zvláštne prejavy a dosiahne horizont v určitom presnom čase.

Otázka: Čo nie je horizont udalostí ?

Otázka: Čo obklopuje bielu dieru ?
Horizont udalostí

Povrch v Schwarzschildovom polomere sa správa ako horizont udalostí nerotujúceho telesa, ktoré je v tomto okruhu.(Rotujúca čierna diera funguje trochu odlišne). Schwarzschildov polomer objektu je priamo úmerný jeho hmotnosti. Teoreticky, z hocijakého množstva hmoty vznikne čierna diera, ak ju stlačíme do priestoru, ktorý zodpovedá príslušnému Schwarzschildovmu polomeru. Pre Slnko je tento polomer približne 3 kilometre a pre Zem je to približne 9 milimetrov. V praxi, ani Zem ani Slnko nemajú potrebnú hmotu, a preto ani potrebnú gravitačnú silu na prekonanie tlaku elektrónového a neutrónového degenerovaného plynu. Minimálnu hmotnosť potrebnú na kolaps hviezdy predstavuje Tolman-Oppenheimer-Volkoff limit, ktorý je približne 3x hmotnosť Slnka.

Otázka: Aký je Schwarzschildov polomer pre slnko ?
Odpoveď: približne 3 kilometre

Otázka: Aký je tento Schwarzschildov polomer pre Zem ?
Odpoveď: približne 9 milimetrov
Horizont udalostí

 
 
Jeden z najznámejších príkladov horizontu udalostí je odvodený z relativistického opisu čiernej diery, nebeského objektu s takou hustotou, že žiadna hmota alebo žiarenie neunikne jeho gravitačnému poľu. Tento horizont je často popisovaný ako hranica, za ktorou je úniková rýchlosť čiernej diery väčšia ako rýchlosť svetla. Presnejší opis tohto horizontu je, že všetky svetelné dráhy (dráhy, ktorými svetlo môže ísť), a preto aj všetky dráhy častíc vnútri horizontu, sú skrútené tak, že padajú späť do čiernej diery. Hneď ako častica prekročí horizont, tak sa pohyb smerom do diery stane rovnako nevyhnutný ako pohyb dopredu v čase (a možno ho považovať za ekvivalent pohybu v čase, v závislosti na použitom systéme súradníc časopriestoru)

Otázka: Z čoho je odvodený jeden z najznámejších príkladov horizontu udalostí ?
Odpoveď: z relativistického opisu čiernej diery, nebeského objektu s takou hustotou, že žiadna hmota alebo žiarenie neunikne jeho gravitačnému poľu.

Otázka: Ako je horizont udalostí často popisovaný ?
Odpoveď: ako hranica, za ktorou je úniková rýchlosť čiernej diery väčšia ako rýchlosť svetla

Otázka: Aký je presnejší opis horizontu udalostí ?
Odpoveď: všetky svetelné dráhy (dráhy, ktorými svetlo môže ísť), a preto aj všetky dráhy častíc vnútri horizontu, sú skrútené tak, že padajú späť do čiernej diery

Otázka: Čo sú svetelné dráhy ?
Odpoveď: dráhy, ktorými svetlo môže ísť

Otázka: Čo sa stane hneď ako častica prekročí horizont udalostí ?
Odpoveď: tak sa pohyb smerom do diery stane rovnako nevyhnutný ako pohyb dopredu v čase
Horizont udalostí

 
 upozornenie      Tento článok nie je úplný. Pomôžte Wikipédii [edit vylepšiť ho]. Jeho obsah má byť prekladomčlánku  lang1
topic1
    .'' Tento článok nie je úplný. Pomôžte Wikipédii [edit vylepšiť ho]. Jeho obsah má byť prekladom Tento článok je potrebné preložiť do slovenčiny, prípadne skontrolovať, či neobsahuje slová, ktoré majú slovenský ekvivalent.Pozri aj stránky Ako upravovať stránku a Návody a štýl alebo diskusiu k článku.Kategória:Wikipédia:Články potrebujúce preklad
Horizont udalostí je vo všeobecnej teórii relativity hranicou v časopriestore, za ktorou udalosti nemôžu ovplyvniť vonkajšieho pozorovateľa. Horizont udalostí obklopujúci čiernu dieru je najčastejšie sa vyskytujúci prípad horizontu udalostí. Svetlo vyžiarené spoza horizontu nikdy nedosiahne pozorovateľa a podobne, hocijaký objekt, blížiaci sa k horizontu z pozorovateľovej strany, sa javí ako spomaľujúci a nikdy úplne neprejde horizontom a jeho obraz sa bude s plynúcim časom čoraz viac posúvať do červeného spektra. Samotný objekt, blížiaci sa k horizontu, nezaznamená žiadne zvláštne prejavy a dosiahne horizont v určitom presnom čase.

Otázka: Čo je horizont udalosti ?
Odpoveď: je vo všeobecnej teórii relativity hranicou v časopriestore, za ktorou udalosti nemôžu ovplyvniť vonkajšieho pozorovateľa

Otázka: Čo za hranicou v časopriestore nemôžu ovplyvniť udalosti ?
Odpoveď: vonkajšieho pozorovateľa

Otázka: Čo obklopuje čiernu dieru ?
Odpoveď: Horizont udalostí

Otázka: Ako sa javí hocijaký objekt blížiaci sa k horizontu udalostí ?
Odpoveď: ako spomaľujúci a nikdy úplne neprejde horizontom a jeho obraz sa bude s plynúcim časom čoraz viac posúvať do červeného spektra.

Otázka: Kedy dosiahne horizont udalostí blížiaci sa objekt ?
Odpoveď: v určitom presnom čase.
Samuel Rožnay

Pochádzal z remeselníckej rodiny. V roku 1799 – 1802 študoval v Banskej Bystrici, 1802-1808 na evanjelickom lýceu v Bratislave, 1810-1812 teológiu na univerzite v Tübingene. Od roku 1812 vychovávateľ v rodine farbiara Ľ. Kolbenheyera a konrektor gymnázia v Banskej Bystrici, evanjelický farár v Hornej Mičinej, 1815 v Banskej Bystrici, kde sa priatelil s Jánom Kollárom a vplýval na jeho literárnu a slovanskú orientáciu. Je to priekopník umeleckého prekladu v slovenskej literatúre. Počas  bratislavských štúdií pod vplyvom Juraja Palkoviča sa venoval básnickej ale hlavne prekladateľskej činnosti. Venoval sa aj publicistike a slavistickému bádaniu, vlastnil bohatú knižnicu slovanskej literatúry.

Otázka: Z akej rodiny pochádzal Samuel Rožnay ?
Odpoveď: z remeselníckej rodiny

Otázka: Kedy študoval Samuel Rožnay v Banskej Bystrici ?
Odpoveď: V roku 1799 – 1802

Otázka: Čoho je Samuel Rožnay priekopníkom ?
Odpoveď: umeleckého prekladu v slovenskej literatúre

Otázka: Čomu sa venoval Samuel Rožnay ?
Odpoveď: básnickej ale hlavne prekladateľskej činnosti

Otázka: Čo vlastnil Samuel Rožnay ?
Odpoveď: bohatú knižnicu slovanskej literatúry
Bobrowski von Boberstein

Rodinný majetok sa nikdy nededil, ale zostal spoločný. Rodina sa však rozdelila na 4 vetvy, ktoré mali aj prídomok podľa panstva, kde žili. Tak vznikli Bobrowski von Boberstein-Bobrau (Bobrówka), Boberstein-Andrichau (Andrychow), Boberstein-Inwald (Inwald) a Boberstein-Grossgraz (Grojec Wielki). Bobrowski vždy verne slúžili Habsburgovcom, čo im prinieslo veľké majetky a pocty. V 19. storočí sa radili medzi najbohatšie rody v Sliezsku a Poľsku. Veľký podiel na tom mala sobášna politika a hospodárenie s rodinným majetkom.

Otázka: Na aké vetvy sa rozdelil rod   Esterházy ?

Otázka: Na koľko vetiev sa rozdelil šlachtický rod Bohušovci ?

Otázka: Podľa čoho mali prídomok príslušníci rodu Esterházy ?

Otázka: Komu verne slúžil rod Drugetovcov ?

Otázka: Kam sa radil rod Pálfiovcov v 19 . storočí ?

Otázka: Na aké štyri vetvy sa rozdelil rod   Bobrowski von Boberstein ?
Odpoveď: Bobrowski von Boberstein-Bobrau (Bobrówka), Boberstein-Andrichau (Andrychow), Boberstein-Inwald (Inwald) a Boberstein-Grossgraz (Grojec Wielki)

Otázka: Podľa čoho dostali vetvy rodu Bobrowski von Boberstein prídomky ?
Odpoveď: prídomok podľa panstva, kde žili

Otázka: Komu verne slúžil rod Bobrowski von Boberstein ?
Odpoveď: Habsburgovcom

Otázka: Medzi aké rody patril rod Bobrowski von Boberstein v 19 . storočí ?
Odpoveď: medzi najbohatšie rody v Sliezsku a Poľsku

Otázka: Čo malo veľký podiel na bohatstve rodu Bobrowski von Boberstein ?
Odpoveď: sobášna politika a hospodárenie s rodinným majetkom
Tupolev Tu-154

25. decembra 2016 Ruské dopravné lietadlo typu Tu-154 s 92 ľuďmi na palube vrátane členov armádneho súboru piesní a tancov Alexandrovci sa v nedeľu niekoľko minút po štarte z prímorského letoviska Soči zrútilo do vôd Čierneho mora. Informovalo o tom ruské ministerstvo obrany. Stroj, ktorý patril priamo rezortu obrany, viezol Alexandrovovcov na koncert na ruskej vojenskej základni v Sýrii, spresnilo ministerstvo. Ruský prezident Vladimir Putin nariadil premiérovi Dmitrijovi Medvedevovi, aby vytvoril a riadil štátnu komisiu pre vyšetrovanie katastrofy. Štátny smútok bol vyhlásený na pondelok 26. decembra.

Otázka: Komu patril stroj , ktorý viezol Alexandrovcov na koncert na ruskej vojenskej základni v Sýrii ?
Odpoveď: Stroj, ktorý patril priamo rezortu obrany, viezol Alexandrovovcov na koncert na ruskej vojenskej základni v Sýrii, spresnilo ministerstvo.

Otázka: Kedy sa zrútilo ruské dopravné lietadlo typu Tu-154 ?
Odpoveď: 25. decembra 2016

Otázka: Koľko ľudí bolo na palube lietadla Tu-154 , ktoré sa zrútilo 25 . decembra 2016 ?
Odpoveď: 92

Otázka: Kto informoval o zrútení lietadla typu Tu-154 25 . decembra 2016 ?
Odpoveď: Informovalo o tom ruské ministerstvo obrany.
Hospodárstvo USA

Centrálne štáty
Táto oblasť zaberá vysoké pohoria, úrodné roviny a mississippský riečny systém. Najväčšie polia s ropou a zemným plynom ležia v Texase (ropu objavili v Texase začiatkom 20. storočia, dnes je hneď po Aljaške na druhom mieste v ťažbe ropy) a v Oklahome, uhlie sa ťaží vo Wyomingu a v Montane. V Skalnatých vrchoch sa nachádzajú významné národné parky, napr. Yellowstonský národný park a Glacier, ako aj bohaté náleziská nerastných surovín. Horúce letá a chladné zimy, silné krupobitia a tornáda, spôsobujú v tejto oblasti veľké výkyvy počasia.

Otázka: V ktorých centrálnych štátoch Veľkej Británie sa ťaží uhlie ?

Otázka: Kde neležia najväčšie polia s ropou a zemným plynom v USA ?

Otázka: Kedy neobjavili ropu v Texase ?

Otázka: Na ktorom moste v ťažbe ropy v rámci USA je Texas ?

Otázka: Kde v USA sa nenachádzajú bohaté náleziská nerastných surovín ?
Hospodárstvo USA

Za menej ako 400 rokov sa Spojené štáty americké zmenili z divočiny obývanej Indiánmi na najmocnejšiu priemyselnú krajinu sveta. Dnes sú hospodársky najrozvinutejším štátom na Zemi. Vyrábajú štvrtinu hospodárskej produkcie sveta. Spojené štáty vynakladajú veľa peňazí na výskum nových spôsobov výroby a nových výrobkov. Po osamostatnení sa najrýchlejšie rozvíjal textilný a potravinársky priemysel. Postavenie transkontinentálnej železnice a dostatok nerastných surovín podnietili rozmach strojárskeho, oceliarskeho priemyslu a výroby elektrickej energie. V 20. storočí svetové vojny neoslabili hospodárstvo USA, ale boli zdrojom rozmachu (výroba zbraní, potravín). USA posilnili svoj hospodársky a politický rast.

Otázka: Kto je najmocnejšou poľnohospodárskou krajinou sveta ?

Otázka: Koľko svetovej hospodárskej produkcie vyrábajú Spojené arabské emiráty ?

Otázka: Ktorý priemysel sa najviac rozvíjal po osamostatnení Nového Zélandu ?

Otázka: Čo podnietilo rozmach strojárskeho a oceliarskeho priemyslu v   Kanade ?

Otázka: Ako ovplyvnili hospodárstvo Nemecka svetové vojny v 20 . storočí ?