lukasjanek/skquad huggingface dataset:
Bell 206

Základné tvary i design strojov 206 sa od roku 1967 nezmenili. Bola však predstavená celá škála nových variantov. V roku  1971 bol predstavený nový JetRanger II a v roku 1977 ďalší zmodernizovaný variant s označením 206B-3 JetRanger III. JetRanger  je obľúbený vrtuľník. Využívajú ho, okrem iných, napríklad, televízne spoločnosti na spravodajstvo. LongRanger využívajú najmä Vrtuľníkové záchranné zdravotné služby a používa sa aj ako transportný vrtuľník.
1. septembra 1982 sa vydali piloti H. Ross Perot Jr. a Jay Coburn vrtuľníkom na cestu okolo sveta. Cesta im  trvala celkom 29 dní a tri hodiny a Bell 206L-2 sa stal 30. septembra 1982 prvým vrtuľníkom na svete, ktorý absolvoval cestu okolo sveta. V roku 1983 sa stal austrálsky obchodník Dick Smith prvým pilotom na svete, ktorý absolvoval sólovú cestu okolo sveta za 260 letových hodín. Počas cesty tankoval palivo na kontajnerovej lodi medzi Japonskom a Aleutskými ostrovmi.

Otázka: Ako dlho trvala prvá cesta okolo sveta vrtuľníkom Bell 206L-2 ?
Odpoveď: 260 letových hodín

Otázka: Ako sa volal pilot , ktorý ako prvý absolvoval cestu okolo sveta vrtuľníkom ?
Odpoveď: austrálsky obchodník Dick Smith

Otázka: Kedy absolvoval vrtuľník Bell 206L-2 cestu okolo sveta ?
Odpoveď: 30. septembra 1982

Otázka: Ktorý vrtuľník absolvoval ako prvý cestu okolo sveta ?
Odpoveď: Bell 206L-2
Ľudo Lehen

V roku 1962 bol neoprávnene zatknutý a odsúdený z politických dôvodov na 11 rokov. Jeho manželstvo sa rozpadlo. V roku 1966, v čase, keď začal na Slovensku pokus o obrodný proces KSČ a nápravu krívd neprávom odsúdeným v súvislosti s pôsobením Alexandra Dubčeka, mu bolo povolené vo väznici v Leopoldove maľovať. Pre verejnosť, ešte v čase keď bol väzňom, boli usporiadané v Leopoldove dve jeho samostatné výstavy.
V roku 1968 bol prepustený na základe prezidentskej amnestie avšak rehabilitácia, ktorá mu bola priznaná ako neprávom trestanému politickému väzňovi, nebola v časoch 70. rokov normalizácie v ČSSR rešpektovaná, podobne ako tomu bolo u tisícov bývalých rehabilitovaných politických väzňov.

Otázka: V ktorom roku bol maliar Ľudo Ondrejov neoprávnene zatknutý a odsúdený na 11 rokov väzenia ?

Otázka: Z akého dôvodu bol maliar Ľudo Lehen v roku 1862 neoprávnene zatknutý a odsúdený na doživotie ?

Otázka: Aký trest dostal maliar Leonardo da Vinci po jeho zatknutí a odsúdení ?

Otázka: V ktorom roku nastúpil maliar Ľudo Lehen do väzenia ?

Otázka: Vďaka čomu bol maliar Ľudo Lehen v roku 1968 prepustený z práce ?
Ľudo Lehen

V roku 1973 mal výstavu tapisérií v Trenčíne, z ktorých je u neho v súčasnosti dochovaná jediná. Od tejto doby sa venoval výhradne tvorbe obrazov, koláží a drevorytov spravidla s tematikou vlniacich sa Madon a Venušou, vzývajúcich ľudskú obrazotvornosť v osobitom štýle. Tvoril tiež portréty, zátišia a výnimočne, pre priateľov, i krajinu. Niektoré jeho práce predstavujú osobné skúsenosti oživené prostredníctvom snov.

Niekoľko jeho diel je teraz vo vlastníctve SNG v Bratislave, Trenčíne a Banskej Bystrici.
Žil a tvoril vo svojom byte na sídlisku Petržalka v Bratislave, ktorý mu slúžil súčasne ako maliarsky ateliér.

Otázka: Kde žil a tvoril maliar Ľudo Lehen ?
Odpoveď: vo svojom byte na sídlisku Petržalka v Bratislave, ktorý mu slúžil súčasne ako maliarsky ateliér.
Ľudo Lehen

V roku 1962 bol neoprávnene zatknutý a odsúdený z politických dôvodov na 11 rokov. Jeho manželstvo sa rozpadlo. V roku 1966, v čase, keď začal na Slovensku pokus o obrodný proces KSČ a nápravu krívd neprávom odsúdeným v súvislosti s pôsobením Alexandra Dubčeka, mu bolo povolené vo väznici v Leopoldove maľovať. Pre verejnosť, ešte v čase keď bol väzňom, boli usporiadané v Leopoldove dve jeho samostatné výstavy.
V roku 1968 bol prepustený na základe prezidentskej amnestie avšak rehabilitácia, ktorá mu bola priznaná ako neprávom trestanému politickému väzňovi, nebola v časoch 70. rokov normalizácie v ČSSR rešpektovaná, podobne ako tomu bolo u tisícov bývalých rehabilitovaných politických väzňov.

Otázka: V ktorom roku bol maliar Ľudo Lehen neoprávnene zatknutý a odsúdený na 11 rokov väzenia ?
Odpoveď: V roku 1962

Otázka: Prečo bol maliar Ľudo Lehen v roku 1962 neoprávnene zatknutý a odsúdený na 11 rokov väzenia ?
Odpoveď: z politických dôvodov

Otázka: Aký trest dostal maliar Ľudo Lehen po jeho zatknutí a odsúdení ?
Odpoveď: 11 rokov

Otázka: V ktorom roku bol maliar Ľudo Lehen prepustený z väzenia ?
Odpoveď: V roku 1968

Otázka: Vďaka čomu bol maliar Ľudo Lehen v roku 1968 prepustený z väzenia ?
Odpoveď: na základe prezidentskej amnestie
AGM-154 Joint Standoff Weapon

K prvému bojovému nasadeniu bômb AGM-154A došlo dňa 25. januára 1999, keď boli použité na zničenie niekoľkých pozícií protivzdušnej obrany v južnom Iraku. Nálety uskutočnili stíhačky F/A-18C Hornet, ktoré vzlietli z lietadlovej lode USS Carl Vinson. V roku 2003, počas operácie Iracká sloboda (Operation Iraqi Freedom), zbombardovali lietadlá F/A-18 Hornet z lietadlovej lode USS Kitty Hawk niekoľko cieľov v Bagdade. Vďaka GPS navádzaniu dokázali bomby AGM-154 zasahovať ciele s veľkou presnosťou aj počas silnej piesočnej búrky. V priebehu celej tejto operácie, ktorá trvala od roku 2003 do roku 2010, bolo zhodených viac ako 300 bômb AGM-154 JSOW.
### Vojna v Afganistane

Otázka: Kedy došlo k prvému bojovému nasadeniu bômb AGM-154A ?
Odpoveď: 25. januára 1999
AGM-154 Joint Standoff Weapon

AGM-154B je protipancierová bomba a jej bojovú hlavicu tvorí šesť kusov submunície BLU-108/B so senzorovými roznetkami. Každý kus submunície vypúšťa štyri projektily (celkovo 24 v jednej bombe), ktoré detegujú cieľ pomocou infračervených senzorov. Po detekcii projektil vybuchne a vytvorí explozívne tvarovanú nálož schopnú preniknúť obrneným cieľom. Navedenie bomby v počiatočnej a strednej fáze letu zabezpečuje inerciálny navigačný systém v kombinácii s družicovým (GPS). Dosah bomby pri vypustení v malej výške je asi 24 km, pri kĺzavom lete z veľkej výšky je to až 64 km.

Otázka: Čo je AGM-154B ?
Odpoveď: protipancierová bomba

Otázka: Aký je dosah bomby AGM-154B pri vypustení v malej výške ?
Odpoveď: asi 24 km

Otázka: Aký je dosah bomby AGM-154B pri kĺzavom lete z veľkej výšky ?
Odpoveď: 64 km
AGM-154 Joint Standoff Weapon

V roku 1992 začala firma Texas Instruments Defense Systems & Electronics pracovať na programe Joint Standoff Weapon. V decembri 1995 dokončilo americké námorníctvo a Texas Instruments vývojové letové testy bomby AGM-154A. Americké letectvo začalo s letovými skúškami až v marci 1996, pretože proces integrácie strely do stíhačiek F-16 sa omeškal. Dňa 6. januára 1997 bola firma Texas Instruments kúpená spoločnosťou Raytheon Company, čo však nemalo zásadný vplyv na pokračovanie vo vývoji strely. Po úspešnom ukončení vývojových testov, spustilo americké námorníctvo vo februári 1997 prevádzkové skúšky. Nasledovala výroba počiatočnej várky 111 kusov AGM-154A a v polovici roku 1998 boli bomby zavedené do výzbroje F/A-18 amerického námorníctva a námornej pechoty. Dňa 29. decembra 1998 bola s firmou Raytheon podpísaná zmluva v hodnote 133,9 mil. USD na spustenie plnej sériovej výroby bômb AGM-154A (403 kusov) a na výrobu prvých 24 kusov verzie AGM-154B. Dňa 25. januára 1999 absolvovali bomby AGM-154 JSOW svoj bojový debut, keď boli použité na ničenie pozemných cieľov v južnom Iraku.

Otázka: V ktorom roku začala firma Texas Instruments Defense Systems & Electronics pracovať na programe Joint Standoff Weapon ?
Odpoveď: 1992

Otázka: V ktorom roku bola firma Texas Instruments kúpená spoločnosťou Raytheon Company ?
Odpoveď: 1997
Učebný predmet

Učebný predmet alebo vyučovací predmet je vybraná a do didaktického systému spracovaná časť vedy, techniky, umenia, športu a iných oblastí spoločenskej činnosti, určená na pedagogické ciele. Plní funkciu informatívnu (rozširuje a prehlbuje vedecké poznanie sveta), formatívnu (rozvíja osobnosť), inštrumentálnu (osvojené vedomosti, zručnosti a návyky sú prostriedkom na rozvíjanie poznania v iných predmetoch a oblastiach spoločenskej praxe). Učebný predmet je obsahovou jednotkou učebného plánu, obsah učebného predmetu rozpracúvajú učebné osnovy a učebnice.

Otázka: Čo je to učebný predmet ?
Odpoveď: Učebný predmet alebo vyučovací predmet je vybraná a do didaktického systému spracovaná časť vedy, techniky, umenia, športu a iných oblastí spoločenskej činnosti, určená na pedagogické ciele.

Otázka: Ako sa inak povie učebnému predmetu ?
Odpoveď: Učebný predmet alebo vyučovací predmet

Otázka: Akú funkciu plní učebný predmet ?
Odpoveď: . Plní funkciu informatívnu (rozširuje a prehlbuje vedecké poznanie sveta), formatívnu (rozvíja osobnosť), inštrumentálnu (osvojené vedomosti, zručnosti a návyky sú prostriedkom na rozvíjanie poznania v iných predmetoch a oblastiach spoločenskej praxe).

Otázka: Akú informatívnu funkciu plní učebný predmet ?
Odpoveď: Plní funkciu informatívnu (rozširuje a prehlbuje vedecké poznanie sveta)
Denver

 -->
Mesto Denver bolo vyhlásené za usporiadateľa Zimných olympijských hier v roku 1976. V tom istom roku sa mali zároveň konať oslavy k príležitosti stého výročia federálneho štátu Colorado. Verejnosti prekážalo hradenie zimných olympijských hier z verejných financií a mesto Denver nárok na usporiadanie odstúpilo v prospech Innsbrucku v Rakúsku. Povedomie, že mesto Denver sa ako jediné mesto v histórii muselo kvôli svojmu hospodárskemu poklesu vzdať nároku na usporiadanie zimných olympijských hier, dodatočne sťažilo ďalšie pokusy o znovuzískaniu tohto nároku. Z tohto profitovalo založené hnutie proti usporiadaniu olympiády, ktoré argumentovalo predovšetkým argumentmi na otázke životného prostredia. V čele tohto hnutia stál Richard Lamm, ktorý bol následne na dvanásť rokov zvolený guvernér štátu Colorado. Možnosť usporiadať zimné olympijské hry v Denveri, tým bola definitívne stratená.

Otázka: V ktorom roku bolo mesto Denver vyhlásené za usporiadateľa Zimných olympijských hier ?
Odpoveď: v roku 1976

Otázka: Prečo mesto Denver odstúpilo od nároku na usporiadanie ZOH v roku 1976 ?
Odpoveď: Verejnosti prekážalo hradenie zimných olympijských hier z verejných financií a mesto Denver nárok na usporiadanie odstúpilo v prospech Innsbrucku v Rakúsku.

Otázka: V prospech akého mesta odstúpilo mesto Denver od nároku na usporiadanie ZOH v roku 1976 ?
Odpoveď: v prospech Innsbrucku v Rakúsku

Otázka: Kto stál na čele hnutia proti usporiadaniu olympiády , najmä kvôli otázke životného prostredia ?
Odpoveď: Richard Lamm

Otázka: Na koľko rokov bol Richard Lamm zvolený ako guvernér štátu Colorádo ?
Odpoveď: na dvanásť rokov
Denver

Úradná pečiatka Denveru bolo navrhnuté miestnym umelcom Henry Readom v roku 1901. V jeho kruhu sa nachádza orliak bielohlavý, symbol Spojených štátov, ktorý pripomína, že mesto je mestom nezávislým od Spojených štátov. Kľúčovým symbolom mesta Denver je brána do Skalnatých hôr, ktorá návštevníkom otvára svoje dvere. Zlatá kopula predstavuje jeden zo symbolov mesta, štátny budovu Colorado State Capitol. Komín predstavuje významnú zlievarenskú spoločnosť The Omaha and Grant Smelter  sídliacu v Denveri, s ohľadom na históriu ťažby a tavenia drahých kovov v regióne. V pozadí sú Skalnaté hory a slnečné lúče, ktoré osvetľujú mesto.

Otázka: Kedy bola navrhnutá úradná pečiatka Denveru miestnym umelcom Henrym Readom ?
Odpoveď: v roku 1901

Otázka: Kým bola navrhnutá úradná pečiatka Denveru ?
Odpoveď: miestnym umelcom Henry Readom

Otázka: Aké zviera je symbolom Spojených štátov ?
Odpoveď: orliak bielohlavý

Otázka: Čo je kľúčovým symbolom mesta Denver ?
Odpoveď: brána do Skalnatých hôr

Otázka: Ako sa nazýva významná zlievarenská spoločnosť , ktorá sídli v Denveri ?  
Odpoveď: The Omaha and Grant Smelter
Disident

Výraz pochádza z roku 1573 a je spojený s Varšavskou konfederáciou protestantov, ktorá nepatrila k štátnemu náboženstvu. V 17. storočí sa v Anglicku výraz „disident“ používal na označenie skupín protestantov, ktoré odmietali integráciu do Anglikánskej cirkvi. V 18. storočí už označoval aj každého, kto nebol príslušníkom žiadneho organizovaného náboženstva. Neskôr bol pojem spájaný aj s inými oblasťami, napr. za disidenta bol v oblasti psychiatrie považovaný i neskôr mimoriadne uznávaný psychoanalytik Sigmund Freud. Približne od roku 1970 sa pojem ujal na označovanie opozičných umelcov a intelektuálov, ktorí vyjadrovali verejný nesúhlas s existujúcim spoločenským systémom. Ich činnosť bola spojená následne s prenasledovaním a represiou existujúcej moci. V 2. polovici 20. storočia sa vo východnej Európe disidenti snažili odporovať oficiálnym režimom napr. vydávaním tzv. samizdatovej literatúry, organizovaním petičných akcií, protestných zhromaždení a pod. K tomu sa viažu i ich nútené úteky, vyhostenia, ale aj ich dlhoročné pobyty na psychiatriách s odôvodnením „Kto vyjadruje kritiku systému, je chorý.“ V širšom zmysle slova možno nazvať disidentom aj každého intelektuála, ktorý kritizuje vládu, i keď nikdy nebol postihnutý represiami. V súčasnosti disidenti vo veľkej miere využívajú pri svojej činnosti internet. V roku 2005 bolo registrovaných celosvetovo 70 tzv. internetových disidentov, roku 2007 podľa údajov Reportérov bez hraníc len do konca októbra až 64.

Otázka: Z ktorého roku pochádza slovo disident ?
Odpoveď: z roku 1573

Otázka: Pre koho sa v 17 . storočí v Anglicku používalo slovo disident ?
Odpoveď: na označenie skupín protestantov, ktoré odmietali integráciu do Anglikánskej cirkvi

Otázka: Pre koho sa v 18 . storočí v Anglicku používalo slovo disident ?
Odpoveď: V 18. storočí už označoval aj každého, kto nebol príslušníkom žiadneho organizovaného náboženstva
Daniel Alfredsson

Švédsko získalo na Zimných olympijských hrách 2006 v Turíne zlaté olympijské medaily. Po rozpačitom úvode, keď v základnej skupine skončilo až na treťom mieste po prehrách s Ruskom 0:5 a Slovenskom 0:3, už nezaváhalo. V štvrťfinále zdolalo Švajčiarsko 6:2, v semifinále Česko 7:3 a vo finále severského rivala Fínsko tesne 3:2. Daniel Alfredsson bol najlepším strelcom a najproduktívnejším hráčom svojho mužstva a spoločne s Mariánom Hossom tretím najlepším strelcom a najproduktívnejším hráčom olympiády.

Otázka: Aké medaily získalo Švédsko na ZOH 2006 v Turíne ?
Odpoveď: zlaté olympijské medaily

Otázka: Kto sa stal najproduktívnejším hráčom Švédska a najproduktívnejším hráčom ZOH 2006 ?
Odpoveď: Daniel Alfredsson bol najlepším strelcom a najproduktívnejším hráčom svojho mužstva a spoločne s Mariánom Hossom tretím najlepším strelcom a najproduktívnejším hráčom olympiády

Otázka: Ako skončil zápas v základnej skupine ZOH 2006 Švédsko : Rusko ?
Odpoveď: 0:5

Otázka: Ako skončil zápas v základnej skupine ZOH 2006 Švédsko : Slovensko ?
Odpoveď: 0:3
Kométa

Neskôr niekoľko klasických filozofov spochybnilo jeho názor na kométy. Seneca vo svojich Prírodovedeckých otázkach pozoroval, že kométy sa pohybujú pravidelne po oblohe a nie sú rušené vetrom, čo je správanie typickejšie pre nebeské než pre atmosférické javy. Pripustil, že iné planéty sa neobjavujú mimo zvieratníka, nevidel však žiadny dôvod, prečo by sa planétam príbuzné objekty nemohli objavovať v ktorejkoľvek časti oblohy, keďže ľudské vedomosti o nebeských veciach boli veľmi obmedzené. Napriek tomu sa Aristotelovský názor ukázal ako vplyvnejší a až v 16. storočia sa dokázalo, že kométy musia existovať mimo atmosféry Zeme.

Otázka: Čo pozoroval Seneca v súvislosti s kométami ?
Odpoveď: že kométy sa pohybujú pravidelne po oblohe a nie sú rušené vetrom, čo je správanie typickejšie pre nebeské než pre atmosférické javy

Otázka: V ktorom storočí bolo dokázané , že kométy musia existovať mimo atmosféry Zeme ?
Odpoveď: až v 16. storočia
Kométa

Prvý návrh, že Keplerove zákony planetárnych pohybov by mali platiť aj pre kométy, predložil Williamom Lowerom v roku 1610. V nasledujúcich desaťročiach ďalší astronómovia, vrátane Pierra Petita, Giovanni Borelliho, Adriena Auzouta, Roberta Hookeho a Jean-Dominique Cassiniho, všetci argumentovali v prospech tvrdenia, že sa kométy okolo Slnka pohybujú buď po eliptických alebo parabolických dráhach, zatiaľ čo iní, ako napríklad Christian Huygens a Johannes Hevelius, podporovali tvrdenie o lineárnom pohybe komét.

Otázka: Kým bol ako prvým predložený návrh , že Keplerove zákony planetárnych pohybov by mali platiť aj pre kométy ?
Odpoveď: Williamom Lowerom

Otázka: V ktorom roku bol Williamom Lowerom ako prvým predložený návrh , že Keplerove zákony planetárnych pohybov by mali platiť aj pre kométy ?
Odpoveď: v roku 1610
Kométa

Medzi kométami s dostatočne krátkymi periódami, ktoré boli pozorované niekoľkokrát v historických záznamoch, je Halleyho kométa unikátna tým, že je stále dostatočne jasná na to, aby ju bolo možné pozorovať voľným okom. Od potvrdenia periodicity Halleyho kométy bolo objavených veľa ďalších periodických komét pomocou teleskopov. Druhá kométa, u ktorej bola objavená periodická obežná dráha, bola kométa Encke (oficiálne označenie 2P/Encke). Medzi rokmi 1819 – 1821 nemecký matematik a fyzik Johann Franz Encke vypočítal obežné dráhy série kometárnych výskytov pozorovaných v rokoch 1786, 1795, 1805 a 1818, vyvodil, že ide o tú istú kométu a úspešne predpovedal jej návrat v roku 1822. Do roku 1900 bol pri sedemnástich kométach bol pozorovaný viac ako jeden prechod perihéliom a boli uznané za periodické kométy. Do januára 2005 bol priznaný tento štatút 164 kométam, hoci niektoré z nich boli medzitým zničené alebo sa stratili.

Otázka: Čím je unikátna Halleyho kométa ?
Odpoveď: tým, že je stále dostatočne jasná na to, aby ju bolo možné pozorovať voľným okom
Kométa

Už na začiatku 18. storočia niektorí vedci navrhli správne hypotézy fyzikálneho zloženia komét. V roku 1755 Immanuel Kant vyslovil hypotézu, že kométy sú zložené z nejakej prchavej látky, ktorej vyparovanie spôsobuje ich žiarivý výzor v perihéliu. V roku 1836, nemecký matematik Friedrich Wilhelm Bessel, po tom, čo pozoroval prúdy vyparovania pri výskyte Halleyho kométy v roku 1835, prišiel s myšlienkou, že reaktívne sily vyparujúcej sa hmoty by mohli byť dostatočne veľké na to, aby podstatne zmenili obežnú dráhu kométy, a tvrdil, že negravitačné pohyby kométy Encke vyplývajú z tohoto mechanizmu.

Otázka: V ktorom roku vyslovil Immanuel Kant hypotézu , že kométy sú zložené z nejakej prchavej látky , ktorej vyparovanie spôsobuje ich žiarivý výzor v perihéliu ?
Odpoveď: V roku 1755

Otázka: Kto vyslovil v roku 1755 hypotézu , že kométy sú zložené z nejakej prchavej látky , ktorej vyparovanie spôsobuje ich žiarivý výzor v perihéliu ?
Odpoveď: Immanuel Kant
Kométa

Ďalší objav týkajúci sa komét však zatienil tieto idey na takmer jedno storočie. V období 1864 – 1866 taliansky astronóm Giovanni Schiaparelli vypočítal obežnú dráhu meteorického roja Perzeíd a na základe podobnosti obežných dráh vyslovil správnu hypotézu, že Perzeidy sú fragmenty kométy Swift-Tuttle. Súvislosť medzi kométami a meteorickými rojmi dramaticky podčiarkol výskyt veľmi veľkého meteorického roja z dráhy kométy Biela v roku 1872, pri ktorej bol pozorovaný jej rozpad na dve časti počas návratu v roku 1846, a ktorá už nebola nikdy pozorovaná po roku 1852. Vznikol model „štrkového brehu/násypu“ (gravel bank) kometárnej štruktúry, podľa ktorého sa kométy skladajú zo sypkých hromád malých skalnatých objektov obalených ľadovou vrstvou.

Do polovice 20. storočia tento model už mal niekoľko nedostatkov: predovšetkým nedokázal vysvetliť, ako teleso, ktoré obsahovalo iba neveľké množstvo ľadu, mohlo mať žiarivé prejavy vyparujúcej sa pary po niekoľkých prechodoch perihéliom. V roku 1950 Fred Lawrence Whipple navrhol, že namiesto skalnatých objektov obsahujúcich málo ľadu, sú kométy ľadové objekty obsahujúce malé množstvo prachu a skaly. Tento model „špinavej snehovej gule“ bol rýchlo akceptovaný. Bol potvrdený, keď „armáda“ vesmírnych sond (vrátane sondy Európskej vesmírnej agentúry Giotto a sovietske sondy Vega 1 a Vega 2) preletela cez chvost Halleyho kométy v roku 1986, aby odfotografovala jadro a pozorovala prúdy vyparujúceho sa materiálu. Americká sonda Deep Space 1 preletela popri jadre kométy Borrelly 21. septembra 2001 a potvrdila, že charakteristika Halleyho kométy je rovnaká aj pre ďalšie kométy.

Otázka: Ktorý taliansky astronóm vypočítal obežnú dráhu meteorického roja Perzeíd ?
Odpoveď: Giovanni Schiaparelli
Kométa

Kométa alebo zastarano vlasatica je malý astronomický objekt podobný asteroidu, ale zložený predovšetkým z ľadu. Kométy sa typicky pohybujú po veľmi eliptických obežných dráhach, ktorých odslnie (afélium) môže byť oveľa vzdialenejšie ako obežná dráha Pluta. Veľmi často sú opisované ako „špinavé snehové gule“, hoci podľa najnovších výskumom sa toto vzťahuje len na povrch jadra kométy a z veľkej časti ich tvorí zmrznutý oxid uhličitý, metán a voda s primiešaným prachom a rôznymi minerálnymi agregátmi. Tieto agregáty držia spolu len vďaka vlastnej gravitácii.

Otázka: Z čoho je tvorený povrch jadra kométy ?
Odpoveď: povrch jadra kométy a z veľkej časti ich tvorí zmrznutý oxid uhličitý, metán a voda s primiešaným prachom a rôznymi minerálnymi agregátmi

Otázka: Z čoho je predovšetkým zložená kométa ?
Odpoveď: predovšetkým z ľadu

Otázka: Čo je to kométa ?
Odpoveď: Kométa alebo zastarano vlasatica je malý astronomický objekt podobný asteroidu, ale zložený predovšetkým z ľadu

Otázka: Po akých obežných dráhach sa pohybujú kométy ?
Odpoveď: Kométy sa typicky pohybujú po veľmi eliptických obežných dráhach

Otázka: Ako sú často opisované kométy ?
Odpoveď: Veľmi často sú opisované ako „špinavé snehové gule“
Kométa

Kométa sa tradične skladá z jadra, komy a chvosta. Koma a chvost sú síce najcharakteristickejšie vlastnosti kométy, vďaka ktorým ju možno takmer určite rozoznať od iných telies, ale väčšina komét na väčšine svojej dráhy tieto zložky nemá. Kóma a chvost sa totiž utvárajú len v blízkosti Slnka pod vplyvom jeho žiarenia. Ďaleko od Slnka tvorí kométu len jadro, niekoľkokilometrové teleso tvorené čiastočne ľadom. V posledných rokoch sa objavilo množstvo telies, ktoré majú hraničné postavenie medzi kométami a inými útvarmi, najčastejšie asteroidmi, či už svojou dráhou (nezvyčajnou na kométu – to sú napríklad kométy hlavného pásu), veľkosťou, alebo zložením (kentauri). Donedávna sa všeobecne predpokladalo, že kométy pochádzajú z Oortovho oblaku vo veľkých vzdialenostiach od Slnka skladajúcom sa z trosiek, ktoré zostali po kondenzácii slnečnej hmloviny; vonkajšie okraje takýchto hmlovín sú dosť chladné na to, aby voda mohla existovať v pevnom (a nie plynnom) skupenstve. Asteroidy vznikajú iným procesom, no veľmi staré kométy, ktoré stratili všetku svoju prchavú hmotu, sa môžu podobať na asteroidy.

Otázka: Čo tvorí kométu ďaleko od Slnka ?
Odpoveď: Ďaleko od Slnka tvorí kométu len jadro, niekoľkokilometrové teleso tvorené čiastočne ľadom.

Otázka: Z čoho sa tradične skladá kométa ?
Odpoveď: Kométa sa tradične skladá z jadra, komy a chvosta

Otázka: Ktoré vlastnosti kométy sú najcharakteristickejšie ?
Odpoveď: Koma a chvost sú síce najcharakteristickejšie vlastnosti kométy

Otázka: Kde sa kóma a chvost kométy vytvárajú ?
Odpoveď: Kóma a chvost sa totiž utvárajú len v blízkosti Slnka pod vplyvom jeho žiarenia

Otázka: Ktoré kométy sa môžu podobať na asteroidy ?
Odpoveď: no veľmi staré kométy, ktoré stratili všetku svoju prchavú hmotu, sa môžu podobať na asteroidy
Kométa

Predpokladá sa, že kométy vznikli vo vzdialenom oblaku známom ako Oortov oblak, pomenovanom podľa holandského astronóma Jana Hendrika Oorta, ktorý vyslovil hypotézu o jeho existencii. Oortov oblak mal podľa starších teórií pôvod v protoplanetárnom disku, z ktorého sa sformovala celá slnečná sústava. Podľa novej teórie, ktorú vypracovali astronómovia pod vedením vedcov zo Southwest Research Institute v roku 2010 sa však mohli niektoré kométy utvoriť na obežnej dráhe oných hviezd, ako je Slnko. Zachytenie týchto telies Slnkom sa mohlo odohrať v čase, keď bolo Slnko ešte členom svojej rodnej hviezdokopy (pretože hviezdy vznikajú v skupinách) pomerne blízko susedných hviezd. Tento nový pohľad na vznik Oortovho mraku komét vznikol potom, čo podrobnejší prieskum ukázal, že Oortov oblak utvorený len ako pozostatok protoplanetárneho disku by mal byť oveľa redší. Podľa Hala Levisona až 90 % komét Oortovho mraku môže mať pôvod mimo slnečnej sústavy.

Otázka: Podľa koho je pomenovaný Oortov oblak ?
Odpoveď: Oortov oblak, pomenovanom podľa holandského astronóma Jana Hendrika Oorta

Otázka: čo sa predpokladá o vzniku kométy
Odpoveď: Predpokladá sa, že kométy vznikli vo vzdialenom oblaku známom ako Oortov oblak

Otázka: Kde mal pôvod Oortov oblak ?
Odpoveď: Oortov oblak mal podľa starších teórií pôvod v protoplanetárnom disku

Otázka: Podľa Hala Levisona skade pochádzajú až 90 % komét Oortovho mraku ?
Odpoveď: Podľa Hala Levisona až 90 % komét Oortovho mraku môže mať pôvod mimo slnečnej sústavy

Otázka: Akú novú teóriu vypracovali astronómovia v roku 2010 ?
Odpoveď: Podľa novej teórie, ktorú vypracovali astronómovia pod vedením vedcov zo Southwest Research Institute v roku 2010 sa však mohli niektoré kométy utvoriť na obežnej dráhe oných hviezd, ako je Slnko
Kométa

Kométy obiehajú v Oortovom mraku po veľmi vzdialených obežných dráhach blízkych kružnici. Niekedy sa však stáva, že kométu „vyrušia“ (perturbujú) z jej vzdialenej obežnej dráhy gravitačné interakcie, a potom nabehne na extrémne eliptickú obežnú dráhu, ktorá ju dostane veľmi blízko k Slnku. Kométa sa dá rozdeliť na hlavu, tvorenú pevným telesom (nazývané jadro) a komou (žiariacou plazmou) a na kometárny chvost, presnejšie chvosty. Kým jadro má vo všeobecnosti priemer menší ako 50 km, koma môže byť väčšia ako Slnko a chvosty môžu dosiahnuť dĺžku 150 miliónov km (1 astronomická jednotka) alebo viac.
Väčšina komét je bez pomoci teleskopu príliš slabo viditeľná, ale niekoľko ich je počas desaťročia dostatočne jasných na to, aby boli viditeľné voľným okom. Pred vynálezom teleskopu sa kométy zdanlivo z ničoho nič zjavovali na oblohe a postupne mizli z dohľadu. Zvyčajne boli považované za zlé znamenia smrti kráľov alebo šľachticov, prípadne blížiacich sa katastrof. Zo starovekých prameňov, ako napríklad čínskych kostí pre predpovedanie budúcnosti, je známe, že ich výskyty boli pozorované ľuďmi tisícročia. Jedným z najznámejších starých záznamov je zobrazenie Halleyho kométy na Bayeuxovom gobelíne, ktorý zaznamenáva Normanský zábor (dobytie) Anglicka v roku 1066.

Otázka: Po akých dráhach obiehajú kométy v Oortovom mraku ?
Odpoveď: Kométy obiehajú v Oortovom mraku po veľmi vzdialených obežných dráhach blízkych kružnici

Otázka: Aký priemer má vo všeobecnosti jadro kométy ?
Odpoveď: Kým jadro má vo všeobecnosti priemer menší ako 50 km

Otázka: Na čo sa dá rozdeliť kométa ?
Odpoveď: Kométa sa dá rozdeliť na hlavu, tvorenú pevným telesom (nazývané jadro) a komou (žiariacou plazmou) a na kometárny chvost, presnejšie chvosty

Otázka: Čo sa stane s kométami ak ich vyrušia z obežnej dráhy gravitačné interakcie ?
Odpoveď: Niekedy sa však stáva, že kométu „vyrušia“ (perturbujú) z jej vzdialenej obežnej dráhy gravitačné interakcie, a potom nabehne na extrémne eliptickú obežnú dráhu, ktorá ju dostane veľmi blízko k Slnku.

Otázka: Môže byť koma kométy väčšia ako Slnko ?
Odpoveď: koma môže byť väčšia ako Slnko
Kométa


 
Vo veľkých vzdialenostiach od Slnka kométy existujú iba v podobe kometárneho jadra, ktoré je zložené zo zmrznutej vody, metánu a amoniaku s čiastočkami meteoritického prachu a minerálov (napr. silikáty, niklové minerály). Prekvapením je, že kometárne jadrá patria medzi najčernejšie známe objekty, o ktorých vieme, že existujú v Slnečnej sústave. Sonda Giotto zistila, že jadro Halleyho kométy odráža približne 4% svetla, ktoré naňho dopadá, a Deep Space 1 objavila, že povrch Borrellyho kométy odráža iba od 2,4 % do 3 % svetla, ktoré naň dopadne; pre porovnanie, asfalt odráža 7 % naň dopadajúceho svetla. Všeobecne sa zastáva názor, že touto tmavou povrchovou látkou sú komplexné organické zlúčeniny. Teplo zo Slnka odháňa prchavé zložky, pričom zanecháva ťažké organické zlúčeniny s dlhým reťazcom, ktoré zvyknú byť veľmi tmavé, ako napríklad decht či ropa. Veľmi tmavý povrch komét im dovoľuje absorbovať teplo potrebné na pohon ich odplyňovania.

Otázka: Koľko svetla odráža asfalt ?
Odpoveď: asfalt odráža 7 % naň dopadajúceho svetla

Otázka: Čo zistila sonda Giotto o Halleyho kométy ?
Odpoveď: Sonda Giotto zistila, že jadro Halleyho kométy odráža približne 4% svetla, ktoré naňho dopadá

Otázka: Koľko percent svetla odráža Halleyho kométa ?
Odpoveď: jadro Halleyho kométy odráža približne 4% svetla

Otázka: Koľko percent svetla odráža Borrellyho kométa ?
Odpoveď: Borrellyho kométy odráža iba od 2,4 % do 3 % svetla

Otázka: Čo dovoľuje veľmi tmavý povrch komét ?
Odpoveď: Veľmi tmavý povrch komét im dovoľuje absorbovať teplo potrebné na pohon ich odplyňovania
Kométa

Keďže sa pri pozorovaniach komy zistilo, že len malá časť jadra je odplyňovaná, podľa nových predstáv je povrch kometárneho jadra tvorený kamennou sutinou, ktorá je zložená z úlomkov príliš ťažkých na prekonanie gravitačnej príťažlivosti jadra. Sonda Giotto objavila tiež maličké čiastočky, ktoré sú bohaté na prvky uhlík (C), vodík (H), kyslík (O) a dusík (N), a sú preto nazývané tiež ako CHON čiastočky. Tieto čiastočky by mohli pochádzať z tenkej vrstvy sadzí, ktorá pokrýva jadro a to by tiež vysvetľovalo kometárne albedo. Bližšie informácie by mala priniesť misia sondy Rosetta.

Otázka: Čo objavila Sonda Giotto u komy kométy ?
Odpoveď: Sonda Giotto objavila tiež maličké čiastočky, ktoré sú bohaté na prvky uhlík (C), vodík (H), kyslík (O) a dusík (N), a sú preto nazývané tiež ako CHON čiastočky
Kométa

Pri novoobjavených kométach sú známe iba krátke pozorované úseky obežných dráh, preto sa najprv počítajú možné parabolické kurzy. So zväčšujúcou sa dobou pozorovania je možné rozhodnúť, či je dráha v skutočnosti eliptická, či prípadne hyperbolická. Z približne 660 skúmaných komét je známe nasledovné rozdelenie obežných dráh komét: 43% parabol, 25% dlhoperiodických elíps, 17% krátkoperiodických elíps a 15% hyperbol. Veľké pomerné množstvo parabol je však pravdepodobne skreslené príliš krátkou pozorovacou dobou. Pri napozorovanom období okolo 240 – 500 dní, iba 3% komét má parabolické dráhy. Teda elipsy pravdepodobne dosť jednoznačne prevládajú.

Otázka: Čo je možné zistiť so zväčšujúcou dobou pozorovania komét ?
Odpoveď: či je dráha v skutočnosti eliptická, či prípadne hyperbolická

Otázka: Čo je známe pri novoobjavených kométach ?
Odpoveď: sú známe iba krátke pozorované úseky obežných dráh
Kométa

Pomenovania pre kométy sa menili v ostatných dvoch storočiach podľa viacerých rôznych konvencií. Teda predtým než sa ustálilo systematické pomenovanie, kométy boli pomenované rôznymi spôsobmi. Halleyho kométa nesie názov po Edmundovi Halley, ktorý prvý vypočítal jej obežnú dráhu. Podobne aj druhá známa periodická kométa bola pomenovaná po astronómovi, ktorý vypočítal jej obežnú dráhu a nie po objaviteľovi kométy. Väčšina jasných komét boli označované ako 'Veľká kométa z roku…', v ktorom sa zjavila.

Otázka: Podľa čoho sa menili pomenovania pre kométy ?
Odpoveď: sa menili v ostatných dvoch storočiach podľa viacerých rôznych konvencií

Otázka: Dokedy sa kométy pomenovávali rôznymi spôsobmi ?
Odpoveď: predtým než sa ustálilo systematické pomenovanie

Otázka: Po kom nesie meno Halleyho kométa ?
Odpoveď: po Edmundovi Halley

Otázka: Čo Edmund Halley zistil ako prvý ?
Odpoveď: Halleyho kométa nesie názov po Edmundovi Halley, ktorý prvý vypočítal jej obežnú dráhu

Otázka: Ako bola pomenovaná väčšina jasných komét ?
Odpoveď: ako 'Veľká kométa z roku…', v ktorom sa zjavila
Kométa

Na začiatku 20. storočia, bolo bežne používanou konvenciou pomenovanie komét podľa ich objaviteľov a takto zostalo aj do dnešných čias. Kométa je pomenovaná podľa prvých troch jej nezávislých objaviteľov. V posledných rokoch bolo mnoho komét objavených prístrojmi ovládanými veľkými tímami astronómov a v takom prípade môžu byť kométy pomenované podľa prístroja (napríklad kométa IRAS-Araki-Alcock bola nezávisle objavená IRAS satelitom a amatérskymi astronómami Genichim Arakim a Georgeom Alcockom).

Otázka: Ako bola pomenovaná kométa IRAS - Araki - Alcock ?
Odpoveď: nezávisle objavená IRAS satelitom a amatérskymi astronómami Genichim Arakim a Georgeom Alcockom

Otázka: Čo bolo bežne používanou konvenciou na pomenovanie komét ?
Odpoveď: pomenovanie komét podľa ich objaviteľov

Otázka: Podľa čoho je pomenovaná kométa ?
Odpoveď: podľa prvých troch jej nezávislých objaviteľov

Otázka: Ako boli objavené kométy v posledných rokoch ?
Odpoveď: prístrojmi ovládanými veľkými tímami astronómov

Otázka: Ako sú pomenované kométy objavené prístrojmi ovládanými tímami ?
Odpoveď: v takom prípade môžu byť kométy pomenované podľa prístroja
Kométa

V prvej knihe zo svojej Meteorologica navrhol Aristoteles pohľad na kométy, ktorý ovládol západné myslenie skoro po dve tisícky rokov. Odmietol názory niekoľkých skorších filozofov, že kométy sú planéty alebo aspoň javy podobné planétam, z toho dôvod, že kým planéty majú obmedzený pohyb okolo zvieratníka, kométy sa môžu zjaviť v ktorejkoľvek časti oblohy. Aristoteles naopak opísal kométy ako javy vrchnej atmosféry, kde sa príležitostne horúce a suché exhaláty spájajú a vybuchujú v plameňoch. Aristoteles považuje tento mechanizmus za zodpovedný nielen za kométy, ale aj meteory, polárnu žiaru, ba dokonca aj za Mliečnu cestu.

Otázka: Čo si mysleli skorší filozofi ?
Odpoveď: že kométy sú planéty alebo aspoň javy podobné planétam

Otázka: Čo navrhol Aristoteles v prvej knihe zo svojej Meteorologica ?
Odpoveď: pohľad na kométy, ktorý ovládol západné myslenie skoro po dve tisícky rokov

Otázka: Ako Aristoteles opísal kométy ?
Odpoveď: ako javy vrchnej atmosféry

Otázka: Ako Aristoteles opísal kométy - javy vrchnej atmosféry ?
Odpoveď: kde sa príležitostne horúce a suché exhaláty spájajú a vybuchujú v plameňoch

Otázka: K akým telesám dával Aristoteles popis ako ku kométam ?
Odpoveď: kométy, ale aj meteory, polárnu žiaru, ba dokonca aj za Mliečnu cestu
Kométa

Pozorovania sondou Giotto zistili, že vyparovanie sa dotýka približne 10 až 15 % povrchu kométy a že vyprchávajúca hmota uniká z krehkých miest čiernej kôry. Z týchto miest unikajúce molekuly tvoria vnútornú komu. Tá sa pri ďalšom zahrievaní vďaka ionizácii a disociácii zväčšuje a nakoniec sa koma stane uvoľňovanými iónmi a radikálmi viditeľnou. Toto sa deje v obklopení ultrafialového žiarenia atomárneho vodíku, a táto koma je známa tiež ako UV koma a bola pozorovaná pri kométe Hale-Bopp v roku 1997, kde dosiahla priemer 150 miliónov kilometrov. Pretože ozónová vrstva atmosféry je neprechodná pre UV žiarenie, môže byť UV koma pozorovaná iba cez satelity.

Otázka: Odkiaľ uniká vyprchávajúca hmota komét ?
Odpoveď: z krehkých miest čiernej kôry

Otázka: Čo tvoria unikajúce molekuly kométy ?
Odpoveď: vnútornú komu

Otázka: Čo sa deje s vnútornou komou vďaka ionizácii a disociácii ?
Odpoveď: zväčšuje a nakoniec sa koma stane uvoľňovanými iónmi a radikálmi viditeľnou

Otázka: Ako môže byť sledovaná UV koma ?
Odpoveď: iba cez satelity
Kométa

. Kométy sú klasifikované podľa ich obežných dôb (periód). Krátkoperiodické kométy majú obežné doby dlhé menej ako 200 rokov, kým dlhoperiodické kométy majú dlhšie obežné doby, pričom ale stále zostávajú gravitačne viazané k Slnku. Jednonávratové kométy majú parabolické a hyperbolické obežné dráhy, ktoré ich vynesú navždy mimo Slnečnú sústavu po jednom prechode popri Slnku. Opačným extrémom je krátkoperiodická kométa Encke, ktorá má obežnú dráhu, ktorá jej nedovolí vzdialiť sa od Slnka ďalej ako planéta Jupiter. Za miesto vzniku krátkoperiodických komét sa považuje Kuiperov pás, zatiaľ čo zdrojom dlhoperiodických je zrejme Oortov oblak. Množstvo rôznych modelov bolo navrhnutých na vysvetlenie, prečo sú kométy „vyrušené“ do veľmi eliptických dráh. Patria medzi ne priblíženie sa k iným hviezdam pri tom, ako sa Slnko pohybuje po svojej obežnej dráhe Galaxiou; pôsobenie Nemesis – hypotetického sprievodca Slnka; alebo pôsobenie neznámej Planéty X.

Otázka: Ako sú kométy klasifikované podľa ich obežných dôb ?
Odpoveď: Krátkoperiodické kométy majú obežné doby dlhé menej ako 200 rokov, kým dlhoperiodické

Otázka: Akú obežnú dobu majú krátkoperiodické kométy ?
Odpoveď: menej ako 200 rokov

Otázka: Akú obežnú dobu majú dlhoperiodické kométy ?
Odpoveď: dlhšie obežné doby, pričom ale stále zostávajú gravitačne viazané k Slnku

Otázka: Aké obežné dráhy majú jednonávratové kométy ?
Odpoveď: parabolické a hyperbolické obežné dráhy

Otázka: Čo môže za vznik krátkoperiodických komét ?
Odpoveď: Kuiperov pás
Kométa

Pre svoju malú hmotnosť a eliptické obežné dráhy, ktoré ich privádzajú do blízkosti veľkých planét, sú obežné dráhy komét často rušené (perturbované). Pri krátkoperiodických kométach badať veľkú tendenciu k zhode ich afélia s polomerom obežnej dráhy obrích planét, pričom Jupiterova skupina komét je zo všetkých najväčšia. Je zrejmé, že obežné dráhy komét prichádzajúcich z Oortovho oblaku často ovplyvňuje gravitácia obrích planét v dôsledku blízkych preletov okolo týchto planét. Jupiter je najväčším zdrojov takýchto perturbácií, pretože je zďaleka planétou s najväčšou hmotnosťou v Slnečnej sústave.

Otázka: Kvôli čomu sú obežné dráhy komét rušené ?
Odpoveď: Pre svoju malú hmotnosť a eliptické obežné dráhy, ktoré ich privádzajú do blízkosti veľkých planét

Otázka: Čo badať pri krátkoperiodických kométach ?
Odpoveď: veľkú tendenciu k zhode ich afélia s polomerom obežnej dráhy obrích planét

Otázka: Čo ovplyvňuje obežné dráhy komét prichádzajúcich z Oortovho oblaku ?
Odpoveď: gravitácia obrích planét v dôsledku blízkych preletov okolo týchto planét

Otázka: Čo je najväčším zdrojom perturbácií ?
Odpoveď: Jupiter

Otázka: Ktorá skupina komét je najväčšia ?
Odpoveď: Jupiterova skupina komét
Kométa

Pre gravitačné interakcie sa stratilo množstvo periodických komét objavených v minulých desaťročiach alebo v minulých storočiach, pretože ich obežné dráhy nikdy neboli dostatočne známe na to, aby sme vedeli, kde a kedy hľadať ich budúce priblíženie. Vďaka tomu sa niekedy stáva, že je novoobjavená kométa po vypočítaní jej dráhy v skutočnosti starou „stratenou“ kométou. Príkladom je kométa 11P/Tempel-Swift-LINEAR, ktorá bola objavená v roku 1869, ale po roku 1908 sa stala v dôsledku perturbácií Jupitera nepozorovateľnou, a náhodou bola znovu objavená až pozorovaniami v programe LINEAR v roku 2001.

Otázka: Kvôli čomu sa stratilo veľké množstvo planét ?
Odpoveď: Pre gravitačné interakcie

Otázka: Prečo bolo veľké množstvo periodických komét stratených ?
Odpoveď: pretože ich obežné dráhy nikdy neboli dostatočne známe na to, aby sme vedeli, kde a kedy hľadať ich budúce priblíženie

Otázka: Čo sa môže stať pri vypočítaní dráhy novoobjavenej kométy ?
Odpoveď: po vypočítaní jej dráhy v skutočnosti starou „stratenou“ kométou

Otázka: Čím sa stala kométa 11P / Tempel - Swift - LINEAR ?
Odpoveď: nepozorovateľnou
Kométa

Pri novoobjavených kométach sú známe iba krátke pozorované úseky obežných dráh, preto sa najprv počítajú možné parabolické kurzy. So zväčšujúcou sa dobou pozorovania je možné rozhodnúť, či je dráha v skutočnosti eliptická, či prípadne hyperbolická. Z približne 660 skúmaných komét je známe nasledovné rozdelenie obežných dráh komét: 43% parabol, 25% dlhoperiodických elíps, 17% krátkoperiodických elíps a 15% hyperbol. Veľké pomerné množstvo parabol je však pravdepodobne skreslené príliš krátkou pozorovacou dobou. Pri napozorovanom období okolo 240 – 500 dní, iba 3% komét má parabolické dráhy. Teda elipsy pravdepodobne dosť jednoznačne prevládajú.

Otázka: Čo je známe pri novoobjavených planétach ?
Odpoveď: iba krátke pozorované úseky obežných dráh

Otázka: Čo sa počíta najprv pri novoobjavených kométach ?
Odpoveď: možné parabolické kurzy

Otázka: Koľko percent obežných dráh tvoria paraboly ?
Odpoveď: 43
Kométa

V prvej knihe zo svojej Meteorologica navrhol Aristoteles pohľad na kométy, ktorý ovládol západné myslenie skoro po dve tisícky rokov. Odmietol názory niekoľkých skorších filozofov, že kométy sú planéty alebo aspoň javy podobné planétam, z toho dôvod, že kým planéty majú obmedzený pohyb okolo zvieratníka, kométy sa môžu zjaviť v ktorejkoľvek časti oblohy. Aristoteles naopak opísal kométy ako javy vrchnej atmosféry, kde sa príležitostne horúce a suché exhaláty spájajú a vybuchujú v plameňoch. Aristoteles považuje tento mechanizmus za zodpovedný nielen za kométy, ale aj meteory, polárnu žiaru, ba dokonca aj za Mliečnu cestu.

Otázka: Ako opísal kométy Seneca ?
Kométa

Pre svoju malú hmotnosť a eliptické obežné dráhy, ktoré ich privádzajú do blízkosti veľkých planét, sú obežné dráhy komét často rušené (perturbované). Pri krátkoperiodických kométach badať veľkú tendenciu k zhode ich afélia s polomerom obežnej dráhy obrích planét, pričom Jupiterova skupina komét je zo všetkých najväčšia. Je zrejmé, že obežné dráhy komét prichádzajúcich z Oortovho oblaku často ovplyvňuje gravitácia obrích planét v dôsledku blízkych preletov okolo týchto planét. Jupiter je najväčším zdrojov takýchto perturbácií, pretože je zďaleka planétou s najväčšou hmotnosťou v Slnečnej sústave.

Otázka: Akú vlastnosť nebadať pri krátkoperiodických kométach ?

Otázka: Čo ovplyvňuje obežné dráhy komét prichádzajúcich z Platónovho oblaku ?

Otázka: Ktorá planéta je najmenšou planétou Slnečnej sústavy ?

Otázka: Ktorá planéta nie je zdrojom väčšiny perturberácií v Slnečnej sústave ?
Kométa

Kométy obiehajú v Oortovom mraku po veľmi vzdialených obežných dráhach blízkych kružnici. Niekedy sa však stáva, že kométu „vyrušia“ (perturbujú) z jej vzdialenej obežnej dráhy gravitačné interakcie, a potom nabehne na extrémne eliptickú obežnú dráhu, ktorá ju dostane veľmi blízko k Slnku. Kométa sa dá rozdeliť na hlavu, tvorenú pevným telesom (nazývané jadro) a komou (žiariacou plazmou) a na kometárny chvost, presnejšie chvosty. Kým jadro má vo všeobecnosti priemer menší ako 50 km, koma môže byť väčšia ako Slnko a chvosty môžu dosiahnuť dĺžku 150 miliónov km (1 astronomická jednotka) alebo viac.
Väčšina komét je bez pomoci teleskopu príliš slabo viditeľná, ale niekoľko ich je počas desaťročia dostatočne jasných na to, aby boli viditeľné voľným okom. Pred vynálezom teleskopu sa kométy zdanlivo z ničoho nič zjavovali na oblohe a postupne mizli z dohľadu. Zvyčajne boli považované za zlé znamenia smrti kráľov alebo šľachticov, prípadne blížiacich sa katastrof. Zo starovekých prameňov, ako napríklad čínskych kostí pre predpovedanie budúcnosti, je známe, že ich výskyty boli pozorované ľuďmi tisícročia. Jedným z najznámejších starých záznamov je zobrazenie Halleyho kométy na Bayeuxovom gobelíne, ktorý zaznamenáva Normanský zábor (dobytie) Anglicka v roku 1066.

Otázka: Po akých dráhach obiehajú kométy v Hurtonovom mraku ?

Otázka: Aký polomer má vo všeobecnosti jadro kométy ?

Otázka: Na ktoré časti sa nedelí kométa ?

Otázka: Čo sa nestane s kométami , ak ich vyrušia z obežnej dráhy gravitačné interakcie ?

Otázka: Môže byť koma kométy väčšia ako Jupiter ?
Kométa

Kométa alebo zastarano vlasatica je malý astronomický objekt podobný asteroidu, ale zložený predovšetkým z ľadu. Kométy sa typicky pohybujú po veľmi eliptických obežných dráhach, ktorých odslnie (afélium) môže byť oveľa vzdialenejšie ako obežná dráha Pluta. Veľmi často sú opisované ako „špinavé snehové gule“, hoci podľa najnovších výskumom sa toto vzťahuje len na povrch jadra kométy a z veľkej časti ich tvorí zmrznutý oxid uhličitý, metán a voda s primiešaným prachom a rôznymi minerálnymi agregátmi. Tieto agregáty držia spolu len vďaka vlastnej gravitácii.

Otázka: Z čoho nie je tvorený povrch kométy ?

Otázka: Z čoho je predovšetkým zložená planéta Zem ?

Otázka: Čo je to planéta ?

Otázka: Po akých obežných dráhach sa nepohybujú kométy ?

Otázka: Ako sa nikdy nehovorí kométam ?
Kométa


 
Vo veľkých vzdialenostiach od Slnka kométy existujú iba v podobe kometárneho jadra, ktoré je zložené zo zmrznutej vody, metánu a amoniaku s čiastočkami meteoritického prachu a minerálov (napr. silikáty, niklové minerály). Prekvapením je, že kometárne jadrá patria medzi najčernejšie známe objekty, o ktorých vieme, že existujú v Slnečnej sústave. Sonda Giotto zistila, že jadro Halleyho kométy odráža približne 4% svetla, ktoré naňho dopadá, a Deep Space 1 objavila, že povrch Borrellyho kométy odráža iba od 2,4 % do 3 % svetla, ktoré naň dopadne; pre porovnanie, asfalt odráža 7 % naň dopadajúceho svetla. Všeobecne sa zastáva názor, že touto tmavou povrchovou látkou sú komplexné organické zlúčeniny. Teplo zo Slnka odháňa prchavé zložky, pričom zanecháva ťažké organické zlúčeniny s dlhým reťazcom, ktoré zvyknú byť veľmi tmavé, ako napríklad decht či ropa. Veľmi tmavý povrch komét im dovoľuje absorbovať teplo potrebné na pohon ich odplyňovania.

Otázka: Koľko vody odráža asfalt ?

Otázka: Čo zistila sonda Giovanni o Halleyho kométe ?

Otázka: Koľko percent svetla pohlcuje jadro Halleyho kométy ?

Otázka: Koľko percent tmy odráža Borrellyho kométa ?

Otázka: Čo umožňuje veľmi svetlý povrch komét ?
Kométa

Na začiatku 20. storočia, bolo bežne používanou konvenciou pomenovanie komét podľa ich objaviteľov a takto zostalo aj do dnešných čias. Kométa je pomenovaná podľa prvých troch jej nezávislých objaviteľov. V posledných rokoch bolo mnoho komét objavených prístrojmi ovládanými veľkými tímami astronómov a v takom prípade môžu byť kométy pomenované podľa prístroja (napríklad kométa IRAS-Araki-Alcock bola nezávisle objavená IRAS satelitom a amatérskymi astronómami Genichim Arakim a Georgeom Alcockom).

Otázka: Čo nebolo bežne používanou konvenciou na pomenovanie komét ?

Otázka: Ako nie sú pomenované kométy objavené prístrojmi ovládanými tímami ľudí ?
Kométa

Predpokladá sa, že kométy vznikli vo vzdialenom oblaku známom ako Oortov oblak, pomenovanom podľa holandského astronóma Jana Hendrika Oorta, ktorý vyslovil hypotézu o jeho existencii. Oortov oblak mal podľa starších teórií pôvod v protoplanetárnom disku, z ktorého sa sformovala celá slnečná sústava. Podľa novej teórie, ktorú vypracovali astronómovia pod vedením vedcov zo Southwest Research Institute v roku 2010 sa však mohli niektoré kométy utvoriť na obežnej dráhe oných hviezd, ako je Slnko. Zachytenie týchto telies Slnkom sa mohlo odohrať v čase, keď bolo Slnko ešte členom svojej rodnej hviezdokopy (pretože hviezdy vznikajú v skupinách) pomerne blízko susedných hviezd. Tento nový pohľad na vznik Oortovho mraku komét vznikol potom, čo podrobnejší prieskum ukázal, že Oortov oblak utvorený len ako pozostatok protoplanetárneho disku by mal byť oveľa redší. Podľa Hala Levisona až 90 % komét Oortovho mraku môže mať pôvod mimo slnečnej sústavy.

Otázka: Po kom nie je pomenovaný Oortov oblak ?

Otázka: Kde nemal podľa starších teórií pôvod Oortov oblak ?
Kométa

. Kométy sú klasifikované podľa ich obežných dôb (periód). Krátkoperiodické kométy majú obežné doby dlhé menej ako 200 rokov, kým dlhoperiodické kométy majú dlhšie obežné doby, pričom ale stále zostávajú gravitačne viazané k Slnku. Jednonávratové kométy majú parabolické a hyperbolické obežné dráhy, ktoré ich vynesú navždy mimo Slnečnú sústavu po jednom prechode popri Slnku. Opačným extrémom je krátkoperiodická kométa Encke, ktorá má obežnú dráhu, ktorá jej nedovolí vzdialiť sa od Slnka ďalej ako planéta Jupiter. Za miesto vzniku krátkoperiodických komét sa považuje Kuiperov pás, zatiaľ čo zdrojom dlhoperiodických je zrejme Oortov oblak. Množstvo rôznych modelov bolo navrhnutých na vysvetlenie, prečo sú kométy „vyrušené“ do veľmi eliptických dráh. Patria medzi ne priblíženie sa k iným hviezdam pri tom, ako sa Slnko pohybuje po svojej obežnej dráhe Galaxiou; pôsobenie Nemesis – hypotetického sprievodca Slnka; alebo pôsobenie neznámej Planéty X.

Otázka: Ako nie sú klasifikované   kométy podľa ich obežných dôb ?

Otázka: Akú obežnú dobu majú dlhoperiodické kométy ?

Otázka: Akú obežnú dobu majú krátkoperiodické kométy ?

Otázka: Akú dĺžku majú obežné dráhy jednonávratových komét ?

Otázka: Kde zanikajú krátkoperiodické kométy ?