lukasjanek/skquad huggingface dataset:
Makrofág

Makrofágy, ktoré sa zdržiavajú v dospelých zdravých tkanivách, buď pochádzajú z cirkulujúcich monocytov, alebo sú vytvorené pred narodením a potom sa udržiavajú nezávisle na monocytoch. Oproti tomu, väčšina makrofágov, ktoré sa hromadia na poškodených miestach pochádzajú z cirkulujúcich monocytov. Keď monocyt prechádza endotelom cievy do poškodeného tkaniva (extravazácia leukocytov), prechádza mnohými zmenami, pokiaľ sa stane makrofágom. Monocyty sú priťahované k poškodenému miestu chemickými látkami pomocou chemotaxie, vyvolanými rôznymi podnetmi, napríklad poškodenými bunkami, patogénmi a aj cytokínmi, ktoré sú produkované makrofágmi, ktoré sú už na mieste. Na rozdiel od krátkodobo žijúcich neutrofilov, makrofágy dokážu v tele prežívať aj niekoľko mesiacov.

Otázka: Z čoho pochádzajú makrofágy ?
Odpoveď: pochádzajú z cirkulujúcich monocytov, alebo sú vytvorené pred narodením a potom sa udržiavajú nezávisle na monocytoch.

Otázka: Akými podnetmi sú vyvolané ?
Odpoveď: napríklad poškodenými bunkami, patogénmi a aj cytokínmi

Otázka: Kde sú monocyty priťahované ?
Odpoveď: . Monocyty sú priťahované k poškodenému miestu chemickými látkami pomocou chemotaxie, vyvolanými rôznymi podnetmi, napríklad poškodenými bunkami, patogénmi a aj cytokínmi, ktoré sú produkované makrofágmi, ktoré sú už na mieste. Na

Otázka: Ako dlho prežívajú makrofágy ?
Odpoveď: makrofágy dokážu v tele prežívať aj niekoľko mesiacov.

Otázka: Čo dochádza u makrofágoch , ktoré sa hromadia na poškodených miestach ?
Odpoveď: Oproti tomu, väčšina makrofágov, ktoré sa hromadia na poškodených miestach pochádzajú z cirkulujúcich monocytov.
Makrofág

Intestinálne makrofágy sú podobné tkanivovým makrofágom, ale majú špecifické funkcie vzhľadom na ich prirodzené prostredie v tráviacom trakte. Tieto makrofágy majú vysokú plasticitu. Intestinálne makrofágy sú diferencované monocyty, ktoré musia koexistovať s mikrobiómom čreva. To je pre nich výzva, pretože baktérie čreva by mohli byť rozpoznané ako potencionálne patogény a spôsobovať fagocytózu. Aby sa tomu zabránilo, vyvinuli intestinálne makrofágy obranné mechanizmy, k čomu patrí aj to, že primárne tieto makrofágy nevyvolávajú zápal a nevylučujú zápalové faktory. Okolité črevné bunky vylučujú do prostredia TGF-β, ktorý indukuje zmenu z prezápalových makrofágov na protizápalové makrofágy. Aj keď intestinálne makrofágy nepôsobia zápalovo, stále môžu účinne fagocytovať patogény, ale ani po fagocytóze neprodukujú zápalové cytokíny. Tieto makrofágy tiež neexprimujú receptory lipopolysacharidov, IgA alebo IgG. Nedostatok LPS receptorov je dôležitý, lebo črevné makrofágy nezistia MAMPS/PAMPS črevnej mikrobióty. Nevykazujú ani receptory rastového faktoru IL-2 a IL-3.

Otázka: Aký nedostatok je dôležitý ?
Odpoveď: Nedostatok LPS receptorov je dôležitý

Otázka: Akú majú vlastnosť makrofágy v tráviacom trakte ?
Odpoveď: Tieto makrofágy majú vysokú plasticitu.

Otázka: Čo makrofágy vyvinuli ?
Odpoveď: vyvinuli intestinálne makrofágy obranné mechanizmy,

Otázka: Aké sú to Intestinálne makrofágy ?
Odpoveď: Intestinálne makrofágy sú diferencované monocyty, ktoré musia koexistovať s mikrobiómom čreva.

Otázka: Čo vylučujú okolité črevné bunky do prostredia ?
Odpoveď: . Okolité črevné bunky vylučujú do prostredia TGF-β, ktorý indukuje zmenu z prezápalových makrofágov na protizápalové makrofágy.
Makrofág

Makrofágy môžu podporovať rast nádorov pomocou inhibície imunitných buniek, stimuláciou angiogenézy a podporou proliferácie. Zápalové mediátory ako je TNF-α, produkované makrofágmi aktivujú signálnu dráhu NF-κB. NF-κB potom vstupuje do jadra nádorovej bunky a zapne produkciu proteínov, ktorá vedie k zastaveniu apoptózy a k podpore proliferácie a zápalu. Makrofágy ďalej slúžia ako zdroj ďalších preangiogénnych faktorov, ktoré podporujú rast nádorov ako sú vaskulárny andoteliárny faktor, TNF-α, makrofágový faktor stimulujúci kolónie, IL-1 a IL-6. Makrofágy infiltrujú mnoho nádorov, napríklad nádor pŕs, močového mechúra, prostaty a maternicového čípku a ich počet je spojený so zlou prognózou. Predpokladá sa, že makrofágy asociované s nádorom získavajú fenotyp M2 a to prispieva k rastu a progresii nádoru. Makrofágy môžu niekedy získať aj protinádorové funkcie. Môžu mať cytotoxickú aktivitu k zabíjaniu nádorových buniek alebo spolupracujú s T lymfocytmi na potlačení nádorov. Táto spolupráca obsahuje priamy kontakt makrofágov s T-lymfocytmi ale aj produkciu cytokínov, ktoré zvyšujú protinádorovú aktivitu T buniek. Vynútením produkcie IFN-α u makrofágov, ktoré sú prítomné v nádore, sa dá zablokovať ich pretumorálna aktivita a taktiež dochádza k efektívnejšej aktivácii dendritových buniek.

Otázka: Aké nádory infiltrujú makrofágy ?
Odpoveď: Makrofágy infiltrujú mnoho nádorov, napríklad nádor pŕs, močového mechúra, prostaty a maternicového čípku

Otázka: Čo je TNF ?
Odpoveď: Zápalové mediátory ako je TNF

Otázka: Čo nastane vynútením produkcie IFN - α ?
Odpoveď: Vynútením produkcie IFN-α u makrofágov, ktoré sú prítomné v nádore, sa dá zablokovať ich pretumorálna aktivita a taktiež dochádza k efektívnejšej aktivácii dendritových buniek.

Otázka: Čo môžu makrofágy niekedy získať ?
Odpoveď: Makrofágy môžu niekedy získať aj protinádorové funkcie. Môžu

Otázka: Čo podporujú makrofágy ?
Odpoveď: môžu podporovať rast nádorov pomocou inhibície imunitných buniek, stimuláciou angiogenézy a podporou proliferácie.
Makrofág

Väčšina makrofágov je umiestnená na strategických miestach, kde by sa pravdepodobne mohla vyskytnúť mikrobiálna invázia alebo akumulácia cudzích častíc. Spoločne sa tieto bunky nazývajú mononukleárny fagocytový systém. Každý typ makrofágov, určený podľa jeho umiestnenia má špecifický názov.
 
Výskum týkajúci sa Kupferových buniek je obmedzený, pretože ľudské Kupferove bunky sú prístupné len pre imunohistochemickú analýzu z biopsie alebo autopsie. Z potkanov a myší sa získavajú ťažko a po prečistení buniek z jednej myši ich dostaneme len 5 miliónov.

Otázka: Kde sa nachádza väčšina makrofágov ?
Odpoveď: Väčšina makrofágov je umiestnená na strategických miestach, kde by sa pravdepodobne mohla vyskytnúť mikrobiálna invázia alebo akumulácia cudzích častíc. Spoločne

Otázka: Kde sú prístupné Kupferové bunky ?
Odpoveď: Kupferove bunky sú prístupné len pre imunohistochemickú analýzu z biopsie alebo autopsie.

Otázka: Ako sa nazývajú tieto bunky ?
Odpoveď: Spoločne sa tieto bunky nazývajú mononukleárny fagocytový systém

Otázka: Aký majú názov ?
Odpoveď: Každý typ makrofágov, určený podľa jeho umiestnenia má špecifický názov.

Otázka: Koľko buniek dostaneme z myši ?
Odpoveď: z jednej myši ich dostaneme len 5 miliónov.
Makrofág

Okrem zvyšovania zápalu a stimulácie imunitného systému hrajú makrofágy tiež dôležitú protizápalovú úlohu a môžu znižovať imunitné reakcie prostredníctvom uvoľňovania cytokínov. Makrofágy, ktoré podporujú zápal, sa nazývajú makrofágy M1, zatiaľ čo tie, ktoré zmierňujú zápal a podporujú liečbu tkaniva, sa nazývajú M2. Ľudské makrofágy majú priemer približne 21 μm a sú produkované diferenciáciou monocytov v tkanivách. Môžu byť charakterizované prietokovou cytometriou alebo imunohistochemickým farbením podľa expresie špecifických proteínov na ich povrchu ako sú CD14, CD40, CD11b, CD64, F4/80 (myš)/ EMR1 (človek), lyzozým M, MAC-1/MAC-3 a CD68.

Otázka: Čím môžu   byť charakterizované ?
Odpoveď: byť charakterizované prietokovou cytometriou alebo imunohistochemickým farbením podľa expresie špecifických proteínov na ich povrchu ako sú CD14, CD40, CD11b, CD64, F4/80 (myš)/ EMR1 (človek), lyzozým M, MAC-1/MAC-3 a CD68.

Otázka: Aké makrofágy spôsobujú zápal ?
Odpoveď: sa nazývajú M2

Otázka: Aký priemer majú ľudské makrofágy ?
Odpoveď: Ľudské makrofágy majú priemer približne 21 μm

Otázka: Akú dôležitú úlohu hrajú makrofágy ?
Odpoveď: dôležitú protizápalovú úlohu a môžu znižovať imunitné reakcie prostredníctvom uvoľňovania cytokínov.

Otázka: Ako sa nazývajú Makrofágy , ktoré podporujú zápal ?
Odpoveď: sa nazývajú makrofágy M1
Makrofág

Makrofág (z gréčtiny: veľkí jedáci, μακρός (makrós) - veľký, φαγείν (phageín) - jesť) je typom bielej krvinky imunitného systému, ktorá je charakteristická svojou schopnosťou fagocytózy, dokáže pohlcovať a tráviť úlomky buniek, mikróby, rakovinové bunky a čokoľvek iné, čo nemá na svojom povrchu proteíny špecifické pre zdravé telové bunky. Tieto makrofágy sa nachádzajú takmer vo všetkých tkanivách, kde hliadkujú proti potenciálnym patogénom pomocou améboidného pohybu. Majú rôzne názvy (Kupfferové bunky, histiocyty, alveolárne makrofágy, mikroglia atď.), ale všetky sú súčasťou mononukleárneho fagocytového systému. Okrem fagocytózy zohrávajú dôležitú úlohu vo vrodenej imunitnej ochrane a tiež pomáhajú iniciovať špecifické obranné mechanizmy adaptívnej imunity tým, že aktivujú iné imunitné bunky ako napríklad lymfocyty. Napríklad prezentujú antigény T-bunkám. Disfunkčné makrofágy u ľudí spôsobujú závažné ochorenia ako je chronické granulomatózne ochorenie, ktoré vedie k častým infekciám.

Otázka: Kde sa nachádzajú makrofágy ?
Odpoveď: sa nachádzajú takmer vo všetkých tkanivách, kde hliadkujú proti potenciálnym patogénom pomocou améboidného pohybu

Otázka: Čo prezentujú lymfocyty ?
Odpoveď: Napríklad prezentujú antigény T-bunkám.

Otázka: Čo je to mákrós ?
Odpoveď: Makrofág

Otázka: Čo je makrofág ?
Odpoveď: ) je typom bielej krvinky imunitného systému, ktorá je charakteristická svojou schopnosťou fagocytózy, dokáže pohlcovať a tráviť úlomky buniek, mikróby, rakovinové bunky a čokoľvek iné, čo nemá na svojom povrchu proteíny špecifické pre zdravé telové bunky.

Otázka: Čo spôsobujú disfunkčné makrofágy ?
Odpoveď: spôsobujú závažné ochorenia ako je chronické granulomatózne ochorenie, ktoré vedie k častým infekciám.
Draslík


Draslík (lat. kalium) je chemický prvok v periodickej tabuľke prvkov, ktorý má značku K a protónové číslo 19. Draslík patrí medzi alkalické kovy, je významne zastúpený v zemskej kôre, morskej vode i živých organizmoch. Je to mäkký, ľahký a striebrolesklý kov, ktorý veľmi prudko (až explozívne) reaguje s vodou a veľmi rýchlo oxiduje pri kontakte s kyslíkom. V prírode sa s ním preto stretávame iba vo forme zlúčenín. Reakcia draslíka s vodou je natoľko exotermická, že unikajúci vodík reakčným teplom samovoľne explozívne vzplanie.

Otázka: Aká je reakcia draslíka s vodíkom ?

Otázka: Čo je lítium ?

Otázka: Akú značku má prvok kadmium ?

Otázka: Aké protónové číslo má kyslík ?

Otázka: Aké fyzikálno - chemické vlastnosti má dusík ?

Otázka: Aká je reakcia draslíka s vodou ?
Odpoveď: Reakcia draslíka s vodou je natoľko exotermická, že unikajúci vodík reakčným teplom samovoľne explozívne vzplanie.

Otázka: Stretávame sa s draslíkom v prírode ?
Odpoveď: V prírode sa s ním preto stretávame iba vo forme zlúčenín.

Otázka: Medzi aké kovy patrí draslík ?
Odpoveď: Draslík patrí medzi alkalické kovy

Otázka: Kde je draslík významne zastúpený ?
Odpoveď: je významne zastúpený v zemskej kôre, morskej vode i živých organizmoch.

Otázka: Čo je to draslík ?
Odpoveď: Draslík (lat. kalium) je chemický prvok v periodickej tabuľke prvkov, ktorý má značku K a protónové číslo 19.
Fiodor Fiodorovič Ušakov

Fiodor Ušakov sa narodil dedine Burnakovo (Jaroslavlianska oblasť) v skromných pomeroch rodiny nižšej šľachty. Otec Fiodor Ignatievič Ušakov (1710-1781) bol seržantom vo výslužbe. V roku 1761 sa zapísal do ruského námorníctva v Petrohrade, ktoré ukončil v roku 1766 a nastúpil do služby na galére v Baltickej flotile. O dva roky neskôr bol prevelený k Donskej flotile na Azovskom mori a zapojil sa do Rusko-tureckej vojny v rokoch 1768 - 1774. V tom čase už velil vlastnej lodi a neskôr sa zapájal do obrany ruských obchodných lodí v Stredozemnom mori proti útokom pirátov.

Otázka: V ktorom roku sa Fiodor Ušakov zapísal do ruského námorníctva v Petrohrade ?
Odpoveď: V roku 1761

Otázka: Kde sa narodil Fiodor Fiodorovič Ušakov ?
Odpoveď: dedine Burnakovo

Otázka: Aké povolanie mal otec Fiodora Fiodoroviča Ušakova ?
Odpoveď: bol seržantom vo výslužbe

Otázka: Od kedy do kedy žil otec Fiodora Fiodoroviča Ušakova ?
Odpoveď: 1710-1781

Otázka: V akom roku nastúpil do služby na galére v Baltickej flotile ?
Odpoveď: v roku 1766
Praha


Od 15. marca 1939 bola Praha hlavným mestom Protektorátu Čechy a Morava. Kultúrny život bol ochromený; po incidente, ktorého obeťou bol študent Jan Opletal, boli zatvorené vysoké školy a študentskí predáci popravení. Počas druhej svetovej vojny boli z Prahy deportovaní do koncentračných táborov príslušníci tzv. „menejcenných rás“, predovšetkým židovské a cigánske (podľa vtedajšieho označenia) obyvateľstvo. Bežné boli popravy a väznenie odporcov nacistického režimu. Nechválne známou sa v tejto súvislosti stal napríklad úrad gestapa v Petschkovom paláci alebo Kobyliská strelnica. Režim zosilnil represie po úspešnom atentáte na zastupujúceho ríšskeho protektora Reinharda Heydricha v máji 1942, po ktorom boli vyhladené obce Lidice a Ležáky. 5. mája 1945 vypuklo Pražské povstanie, pri ktorom zahynulo okolo 7 400 ľudí z radov spojencov a civilistov a približne 1000 vojakov nacistickej armády. Podľa dohôd medzi spojencami z protihitlerovskej koalície však musela americká armáda zastaviť svoj postup 6. mája pri Plzni, zatiaľčo Červená armáda dorazila do Prahy až 9. mája. Pražskému povstaniu významne pomohli Vlasovci, ktorí boli po vojne vydaní do Sovietskeho zväzu. Po skončení vojny boli takmer všetci pražskí Nemci vysídlení.

Otázka: Kedy sa stala Praha hlavným mestom Protektorátu Čechy a Morava ?
Odpoveď: 15. marca 1939

Otázka: Ako vyzeral kultúrny život v Prahe počas 2 . svetovej vojny ?
Odpoveď: Kultúrny život bol ochromený; po incidente, ktorého obeťou bol študent Jan Opletal, boli zatvorené vysoké školy a študentskí predáci popravení

Otázka: Kedy sa odohral atentát na Reinharda Heydricha ?
Odpoveď: v máji 1942

Otázka: Ktoré 2 obce boli vyplienené po atentáte na Heydricha ?
Odpoveď: boli vyhladené obce Lidice a Ležáky

Otázka: Kedy vypuklo Pražské povstanie ?
Odpoveď: 5. mája 1945
Praha

Ako hlavné mesto novo ustanoveného Československa bola Praha i naďalej modernizovaná a rozširovaná. Roku 1922 bola založená Veľká Praha, do ktorej boli zahrnuté všetky predmestia vrátane do tej doby samostatných miest ako Kráľovské Vinohrady, Nusle alebo Košíře. Praha, v ktorej vedľa sebe žilo české, nemecké a židovské obyvateľstvo, sa stala pozoruhodným kultúrnym centrom. Desaťročné secesné obdobie prerušila prvá svetová vojna. Na konci dvadsiatych rokov 20. storočia sa začal v architektúre prejavovať funkcionalizmus; bola tiež dostavaná gotická Katedrála svätého Víta. V septembri 1929 (za prezidenta T. G. Masaryka a arcibiskupa Františka Kordača, ako je uvedené nad klenbou triumfálneho oblúka chóru dómu) bola dokončená dostavba katedrály a slávnostne otvorená pri príležitosti tisíceho výročia smrti svätého Václava.

Otázka: V ktorom roku bola založená Veľká Praha ?
Odpoveď: Roku 1922

Otázka: Aké územie zaberala Veľká Praha ?
Odpoveď: všetky predmestia vrátane do tej doby samostatných miest ako Kráľovské Vinohrady, Nusle alebo Košíře

Otázka: Aké bolo národnostné zloženie obyvateľstva Veľkej Prahy ?
Odpoveď: vedľa sebe žilo české, nemecké a židovské obyvateľstvo

Otázka: Kedy bola dostavaná katedrála svätého Víta v Prahe ?
Odpoveď: V septembri 1929

Otázka: Aký architektonický štýl sa začína objavovať koncom 20 . rokov 20 . storočia v Prahe ?
Odpoveď: Na konci dvadsiatych rokov 20. storočia sa začal v architektúre prejavovať funkcionalizmus
Praha


Počiatkom 12. storočia bola Praha rozkvitajúcim mestom, nad ktorým sa vznešene vypínal kniežací hrad. „Tam žijú Židia, majúci plno zlata a striebra, tam sú zo všetkých národov najbohatší kupci, tam sú najzámožnejší peňažníci, tam stojí trhovisko a v ňom plno koristi…“, napísal ktosi neznámy o Prahe. Kupec Ibráhím ibn Jákúb napísal už v 10. storočí o Prahe, že je to „mesto z kameňa“, čo bolo vo tej dobe znakom bohatých miest. Vtedajšia Praha sa rozkladala na území dnešného Starého Mesta. Pomenovanie Staršie – respektíve latinsky Maior, to znamená tiež Väčšie – mesto pražské získala po tom, čo Přemysl Otakar II. udelil v roku 1257 pražskému podhradiu, osídlenému od 10. stor., magdeburské mestské právo. Takto vzniklo Menšie Mesto pražské – Malá Strana. Príliv remeselníkov a kupcov do oboch miest rástol, najmä keď sa v dobe panovania Karla IV. Praha stala cisárskou rezidenciou a cisár zamýšľal učiniť z nej hlavné mesto Svätej ríše rímskej. Priestor vymedzený hradbami pražských miest však začal byť pre početné obyvateľstvo rýchlo príliš tesný, a tak panovník pristúpil k veľkorysému kroku – v roku 1348 založil Nové Mesto pražské a vytýčil preň rozsiahle územie medzi Vyšehradom, dnes už zaniknutou osadou Poříčí a Starým Mestom. To bolo postupne zastavané mešťanskými domami, priestornými trhoviskami, záhradami, nádhernými stavbami kostolov a kláštorov. Veľkosťou a nádherou mohla Praha tej doby súperiť s najslávnejšími mestami ako Rím, Florencia, Paríž a Kolín nad Rýnom, napísal o sídelnom meste Karla IV. František Palacký. V Karlovej dobe však bola väčšina ním založených kostolov len rozostavaná. Bohatým talianskym mestám ako Rím, Florencia či Benátky sa nemohla rovnať. Praha síce patrila medzi najväčšie a najrozľahlejšie európske mestá, ale počet obyvateľov Prahy bol vtedy nižší, než v Ríme, Benátkach, Janove, Florencii, Miláne, Carihrade, Paríži či Londýne.

Otázka: Kto napísal v 10 . storočí o Prahe , že je " mesto z kameňa " ?
Odpoveď: Kupec Ibráhím ibn Jákúb

Otázka: Kedy získala Praha pomenovanie Staršie / Väčšie mesto pražské ?
Odpoveď: Pomenovanie Staršie – respektíve latinsky Maior, to znamená tiež Väčšie – mesto pražské získala po tom, čo Přemysl Otakar II. udelil v roku 1257 pražskému podhradiu, osídlenému od 10. stor., magdeburské mestské právo

Otázka: Ako sa dnes nazýva vtedajšie Menšie mesto pražské ?
Odpoveď: Malá Strana

Otázka: V ktorom roku bolo založené Nové Mesto pražské ?
Odpoveď: v roku 1348

Otázka: Aké územie zaberalo Nové Mesto pražské ?
Odpoveď: rozsiahle územie medzi Vyšehradom, dnes už zaniknutou osadou Poříčí a Starým Mestom
Praha

Dôležitým kultovým miestom sa stal ostroh nad riekou Vltavou, kde nechal knieža Bořivoj postaviť koncom 9. storočia druhý kresťanský kostolík v Čechách, zasvätený Panne Márii. Za vlády Bořivojovho syna Spytihněva I. na počiatku 10. storočia bola celá plošina ostrohu obohnaná obranným valom a vznikol tu kniežací palác. Tak boli položené základy Pražského hradu, kam sa presídlil knieža so svojou družinou z Levého Hradca. Praha sa tým stala centrom rodiaceho sa českého štátu. Z Pražského hradu a ďalších hradísk v stredných Čechách začali přemyslovskí vládcovia spravovať okolité územie, kde si postupne podriadili miestnych obyvateľov a prinútili ich odvádzať poplatok. Existencia kniežacieho hradu priviedla do jeho podhradia remeselníkov a obchodníkov – začalo sa rodiť stredoveké mesto.

Otázka: Prečo bol ostroh nad Vltavou dôležitým kultovým miestom ?
Odpoveď: Dôležitým kultovým miestom sa stal ostroh nad riekou Vltavou, kde nechal knieža Bořivoj postaviť koncom 9. storočia druhý kresťanský kostolík v Čechách

Otázka: Komu bol zasvätený druhý kresťanský kostolík v Čechách ?
Odpoveď: Panne Márii

Otázka: Za vlády ktorého panovníka vznikol na ostrohu nad Vltavou kniežací palác ?
Odpoveď: Za vlády Bořivojovho syna Spytihněva I.

Otázka: V ktorom storočí bol postavený druhý kresťanský kostolík v Čechách ?
Odpoveď: koncom 9. storočia

Otázka: Ako boli vytvorené základy Pražského hradu ?
Odpoveď: Za vlády Bořivojovho syna Spytihněva I. na počiatku 10. storočia bola celá plošina ostrohu obohnaná obranným valom a vznikol tu kniežací palác. Tak boli položené základy Pražského hradu
Praha

Praha leží v oblasti severného mierneho pásma s výrazným striedaním štyroch ročných období na prechode medzi oceánskym a pevninským podnebím. Zrážkovo a teplotou mesto patrí do oblasti suchej a veľmi suchej. Charakteristický je rozdiel medzi podnebím v Pražskej kotline a v okolitej náhornej plošine. Väčšinu Prahy chráni pred západnými vetrami Petřín a Letná. Pre záveternú polohu sú v meste časté opary, dymy a hmly. Priemerná januárová teplota je 0,7 ˚C a priemerná júlová teplota 20,1 ˚C. Ročne spadne okolo 456.5 mm zrážok a priemerná ročná teplota je 10,4 ˚C.

Otázka: V akom podnebnom pásme leží Praha ?
Odpoveď: Praha leží v oblasti severného mierneho pásma s výrazným striedaním štyroch ročných období na prechode medzi oceánskym a pevninským podnebím

Otázka: Aká je priemerná januárová teplota v Prahe ?
Odpoveď: Priemerná januárová teplota je 0,7 ˚C

Otázka: Aká je priemerná júlová teplota v Prahe ?
Odpoveď: priemerná júlová teplota 20,1 ˚C.

Otázka: Koľko mm zrážok spadne ročne v Prahe ?
Odpoveď: Ročne spadne okolo 456.5 mm zrážok

Otázka: Aká je priemerná ročná teplota v Prahe ?
Odpoveď: priemerná ročná teplota je 10,4 ˚C.
Praha

V Prahe žije trvalo takmer 1 400 000 obyvateľov, avšak veľká časť ľudí žijúcich v meste nemá zapísaný trvalý pobyt, údaje z mobilných zariadení a z mestských komunikácií dokázali, že cez 2 000 000 ľudí v meste každodenne prespáva a okolo 350 000 ľudí do mesta dochádza za prácou alebo za vzdelaním čo zvyšuje počet až na 2 400 000,  čo je vyše 20 % celkového obyvateľstva Česka. Väčšina z nich však žije v okrajových štvrtiach a najmä nových sídliskách, rovnako ako v ostatných hlavných mestách Európy; v historickom centre žije cca 100 000 ľudí.

Otázka: Koľko obyvateľov žije v Prahe trvalo ?
Odpoveď: 1 400 000 obyvateľov

Otázka: Koľko ľudí každodenne prespáva v Prahe ?
Odpoveď: cez 2 000 000 ľudí

Otázka: Koľko ľudí dochádza do Prahy za prácou alebo vzdelaním ?
Odpoveď: okolo 350 000 ľudí
Praha

Po druhej svetovej vojne začali vznikať prvé sídliská, ich výstavba sa urýchlila v 60. rokoch. Pôvodná zástavba bola niekde nahradená panelovými domami. V rokoch 1960, 1968, 1970 a 1974 bolo k Prahe pripojených ďalších viac než 60 obcí. V roku 1968 do Prahy vtrhli vojská Varšavskej zmluvy a zahájili okupáciu, ktorá trvala až do zamatovej revolúcie. V 60. a 70. rokoch sa zmodernizovali dôležité dopravné stavby ako letisko a hlavná železničná stanica, začalo sa budovať metro a takzvaný ZÁKOS – systém kapacitných mestských komunikácií, z ktorých jedna oddelila Národní muzeum od Václavského námestia. Na protest proti potlačovaniu slobôd a pasívnemu prístupu verejnosti po okupácii Československa armádami štátov Varšavskej zmluvy sa tam 16. januára 1969 upálil Jan Palach. Pre obyvateľov boli na zelených lúkach okolo Prahy vybudované panelové sídliská.

Otázka: Čo vtrhlo do Prahy v roku 1968 ?
Odpoveď: V roku 1968 do Prahy vtrhli vojská Varšavskej zmluvy a zahájili okupáciu, ktorá trvala až do zamatovej revolúcie.

Otázka: Kedy začali v Prahe vznikať prvé sídliská ?
Odpoveď: Po druhej svetovej vojne

Otázka: V ktorých rokoch sa urýchlila výstavba prvých sídlisk v Prahe ?
Odpoveď: v 60. rokoch.

Otázka: Čo bolo pripojené k Prahe v rokoch 1960 , 1968 , 1970 a 1974 ?
Odpoveď: ďalších viac než 60 obcí

Otázka: Viac než koľko obcí bolo k Prahe pripojených v rokoch 1960 , 1968 , 1970 a 1974 ?
Odpoveď: viac než 60 obcí
Praha

Vojnové škody na pražskej zástavbe boli minimálne; plánovanú likvidáciu mesta už nemohol v tej dobe oslabený a ustupujúci nacistický režim realizovať, k vážnejšiemu poškodeniu tak došlo len počas trojnásobného bombardovania americkými lietadlami na konci vojny: 15. novembra 1944 v Holešoviciach, 14. februára 1945 najmä v Novom Meste, Nusliach, na Vinohradoch a 25. marca 1945 na strategické ciele vo Vysočanoch, Libni a Kbeloch. Výraznými stavbami, ktoré vznikli ako náprava vojnových škôd, sú veže Emauzského kláštora alebo novší Tancujúci dom.

Otázka: Kedy došlo k vážnejšiemu poškodeniu pražskej zástavby v Prahe ?
Odpoveď: 15. novembra 1944 v Holešoviciach, 14. februára 1945 najmä v Novom Meste, Nusliach, na Vinohradoch a 25. marca 1945 na strategické ciele vo Vysočanoch, Libni a Kbeloch

Otázka: Aké sú výrazné stavby ktoré vznikli ako náprava vojnových škôd v Prahe ?
Odpoveď: Výraznými stavbami, ktoré vznikli ako náprava vojnových škôd, sú veže Emauzského kláštora alebo novší Tancujúci dom.
Göran Wahlenberg

V roku 1813 z poverenia Kráľovskej akadémie vied pricestoval do Kežmarku. Zaujímal sa o karpatskú prírodu a tu sa mu naskytla príležitosť bližšie sa zoznámiť s tatranskou flórou. Porovnával laponskú vegetáciu s karpatskou, meral výšku tatranských štítov, zhotovil prvú vrstevnicovú mapu Tatier. Spolupracoval s kežmarským botanikom Tomášom Maukschom a bratmi Generischovcami. Jeho menom boli pomenované tatranské endemity horčičník Wahlenbergov (Erysimum wahlenbergii; v Tatrách ho možno vidieť napríklad v doline Nefcerka) a lomikameň tatranský (Saxifraga wahlenbergii Ball). Vyskytuje sa len v Poľsku a na Slovensku v Malej Fatre, v Chočských vrchoch, v Tatrách a na Muránskej planine. Wahlenberg botanizoval aj v Doline siedmich prameňov, vo Furkotskej doline je po ňom pomenované Vyšné Wahlenbergovo pleso a Nižné Wahlenbergovo pleso. Vystúpil na Kriváň a na Lomnický štít.

Otázka: V ktorom roku prišiel fínsky geobotanik Göran Wahlenberg do Kežmarku ?

Otázka: O čo sa zaujímal ruský geobotanik Göran Wahlenberg na Slovensku ?

Otázka: Aké je maltézske pomenovanie horčičníka Wahlenbergovho ?

Otázka: Aké je francúzske pomenovanie lomikameňa tatranského ?

Otázka: Z koho zákazu prišiel v roku 1813 švédsky geobotanik Göran Wahlenberg do Kežmarku ?

Otázka: V ktorom roku prišiel švédsky geobotanik Göran Wahlenberg do Kežmarku ?
Odpoveď: 1813

Otázka: O čo sa zaujímal švédsky geobotanik Göran Wahlenberg na Slovensku ?
Odpoveď: o karpatskú prírodu

Otázka: Aké je latinské pomenovanie horčičníka Wahlenbergovho ?
Odpoveď: Erysimum wahlenbergii

Otázka: Aké je latinské pomenovanie lomikameňa tatranského ?
Odpoveď: Saxifraga wahlenbergii Ball

Otázka: Z koho poverenia prišiel v roku 1813 švédsky geobotanik Göran Wahlenberg do Kežmarku ?
Odpoveď: z poverenia Kráľovskej akadémie vied
Samuel Libai (1755 – 1818)

Samuel Libay získal znalosti zlatníckeho remesla v Novom Meste u zlatníckeho majstra Martina Hofmana, ktorý sa spomína v meste v rokoch 1768 – 1774. Po vyučení odišiel v roku 1779 do Modry, kde sa v mestských archívnych dokumentoch prvýkrát spomína o rok neskôr, a to v roku 1780. Ako zlatník bol Samuel Libay vedený v administratívnych zápisoch prvý – a jediný – raz v roku 1788. Je to zároveň aj posledný rok, kedy rodina žila v Modre. Počas 9-ročného pôsobenia v Modre môžeme usúdiť, že sa Samuel Libay v meste nemienil usadiť natrvalo, pretože si neotvoril zlatnícku dielňu, kde by bol mohol pôsobiť ako majster. Jeho časté sťahovania sú dokladom, že remeslo vykonával iba „súkromne“, s výnimkou posledného roka.

Otázka: Kde získal Samuel Libai   znalosti sklárskeho remesla ?

Otázka: Kam odišiel Samuel Libay po svadbe ?

Otázka: Kedy bola Samuel Libai vedený v administratívnych zápisoch Modry vedený ako notár ?

Otázka: Kto bol vedený ako zlatník v administratívnych zápisoch Modry v roku 1781 ?

Otázka: Čo získal Samuel Libai v Novom Meste ?
Odpoveď: znalosti zlatníckeho remesla

Otázka: U koho získal Samuel Libaiznalosti zlatníckeho remesla ?
Odpoveď: u zlatníckeho majstra Martina Hofmana

Otázka: V akom meste získal Samuel Libai znalosti zlatníckeho remesla ?
Odpoveď: v Novom Meste

Otázka: V akom roku odišie Samuel Libail do Modry ?
Odpoveď: v roku 1779

Otázka: V akom roku sa Samuel Libai prvý krát spomína v mestských archívnych dokumentoch ?
Odpoveď: 1780
Gama/delta T-lymfocyt

Rozoznanie antigénov, ktoré nie je obmedzené molekulami hlavného histokompatibilného komplexu, a vysoká sekrécia cytokínov naznačujú, že gama/delta T-lymfocyty by boli efektívne v imunoterapii nádorov. Pokusy u mnohých druhov rakovín (obličiek, pľúc, leukémie) ukázali, že gama/delta T-lymfocyty sú bezpečné a dobre tolerované, no na druhej strane existujú správy, ktoré hovoria, že tieto bunky spôsobujú rozvoj rakoviny (napríklad cez produkciu IL-17 v nádorovom mikroprostredí, ktorý podporuje angiogenézu a rast buniek, alebo kvôli ich schopnosti zvýšiť počty myeloidných supresorových buniek).

Otázka: Čo naznačuje , že Gama / delta T - lymfocyt by mohli byť efektívne aj v imunoterapii nádorov ?
Odpoveď: Rozoznanie antigénov, ktoré nie je obmedzené molekulami hlavného histokompatibilného komplexu, a vysoká sekrécia cytokínov
Gama/delta T-lymfocyt

Za súčasť adaptívnej imunity sa gama/delta T-lymfocyty môžu považovať preto, že u nich dochádza k preusporiadaniu génov pre TCR, aby produkovali diverzitu receptorov. Rôzne subpopulácie však môžeme tiež považovať za súčasť vrodenej imunity, pretože špecifický TCR môže fungovať ako receptor na rozpoznávanie vzorov. Napríklad veľké množstvo ľudských Vγ9/Vδ2 T lymfocytov reaguje v priebehu hodín na bežné molekuly produkované mikróbmi, a vysoko obmedzené intraepiteliálne Vδ1 T-lymfocyty reagujú na epiteliálne bunky vystavené stresu, ktoré nesú signály nebezpečenstva.

Otázka: Prečo sa Gama / delta T - lymfocyty môžu považovať za súčasť adaptívnej imunity ?
Odpoveď: preto, že u nich dochádza k preusporiadaniu génov pre TCR, aby produkovali diverzitu receptorov
Najmodrejšie oči

V tomto období sa svedomím Ameriky stávajú spisovatelia. Norman Mailer píše Armády noci (Armies of the Night, 1968) o protivojnovom pochode, svojím  prispievajú aj Mary McCarthyová a John Hersey. Všetci významní spisovatelia bez ohľadu na farbu pokožky sa vyslovujú priamo či nepriamo k pálčivým problémom doby. Vznikajú vyhranené literatúry menšín. Z nich asi najvýznamnejšia (popri židovskej) je literatúra černošská. Jej predchodcami boli významní spisovatelia černošského pôvodu, ako Langston Hughes a Richard Wright, no vo svojej tvorbe ešte vystupovali ako jednotlivci. Zakladateľom novej početnej černošskej prózy sa stal predovšetkým Ralph Elison so svojím Neviditeľným mužom (Invisible Man, 1952), v šesťdesiatych rokoch bol jeho nasledovníkom James Baldwin a na prahu sedemdesiatych rokov preberá vedúce postavenie Toni Morrisonová. Všetci títo autori sa vo svojich dielach usilujú hľadať a nájsť svoju totožnosť ako východiskovú pozíciu pre zaujatie vzťahu k sebe i k vonkajšiemu svetu. Vedia, že ide o základnú životnú otázku. Už sa nemôžu dlhšie prispôsobovať diktátu bielej spoločnosti. Vymaňujú sa z myslenia vo vnucovaných kategóriách. Tento nový prístup im umožňuje zobraziť postavenie amerických černochov v ľudsky všeobecne platnom zmysle.

Otázka: V ktorom roku vyšiel román Armády noci spisovateľa Normana Mailera ?
Odpoveď: 1968

Otázka: V ktorom roku vyšlo dielo Neviditeľný muž spisovateľa Ralpha Elisona ?
Odpoveď: 1952
Dareios II.

Aby sa Dareios dostal k moci, musel najskôr odstrániť ďalšieho Artaxerxovho ľavobočka Sogdiana (Sekydiana), ktorý vládol ríši po zavraždení legitímneho kráľa Xerxa II. Podarilo sa mu to najmä preto, že získal na svoju stranu veliteľa jazdectva Arbaria, satrapu Egypta Arxana a vplyvného eunucha Artoxara, obľúbenca Artaxerxa I. Sogdianos, ktorý sa ocitol v zúfalom postavení, sa nakoniec vzdal pod podmienkou, že bude ušetrený jeho život, Dareios ho však aj napriek tomu dal neskôr zavraždiť. Domnieva sa, že zmena vlády prebehla niekedy na začiatku roku 423.

Otázka: Koho musel odstrániť Kambyses II . , aby sa dostal k moci ?

Otázka: Kedy sa dostal Dareios III . k moci ?

Otázka: Koho získal na svoju stranu Artaxerxes III . ?

Otázka: Pod akou podmienkou sa vzdal Xerxes I. ?

Otázka: V ktorom roku bol Sogdian korunovaný za perzského kráľa ?
Dareios II.

Dareiova vláda sa vyznačovala hašterivosťou vo vnútri kráľovskej rodiny, vzostupom moci eunuchov a rozsiahlymi intrigami na dvore, v ktorých centre stála kráľovná Parysatis, podľa mnohých skutočná panovníčka Perzie. Na intenzite tiež naberali odstredivé tendencie v okrajových územiach, čo sa prejavovalo najmä vzburami jednotlivých satrapov. Prvú zorganizoval už na samom začiatku Dareiovej vlády Artyfios, syn Megabyzov, a zúčastnil sa jej aj ďalší kráľov brat Arsités. Obidvaja boli porazení vojvodcom Artasyrem, a aj keď im kráľ prisľúbil život, na radu Parysatidy boli postupne zlikvidovaní.

Otázka: Kto zorganizoval prvú vzburu na samom začiatku Dareiovej vlády ?
Odpoveď: Artyfios, syn Megabyzov

Otázka: Kto stál v centre rozsiahlych intríg spoločne s Dareiosom II . ?
Odpoveď: kráľovná Parysatis

Otázka: Čím sa vyznačovala Dareiova vláda ?
Odpoveď: hašterivosťou

Otázka: Ako sa prejavovali odstredivé tendencie v okrajových územiach ?
Odpoveď: najmä vzburami jednotlivých satrapov.

Otázka: Kým boli Artyfios a   Arsités porazení ?
Odpoveď: vojvodcom Artasyrem
Dareios II.

Aby sa Dareios dostal k moci, musel najskôr odstrániť ďalšieho Artaxerxovho ľavobočka Sogdiana (Sekydiana), ktorý vládol ríši po zavraždení legitímneho kráľa Xerxa II. Podarilo sa mu to najmä preto, že získal na svoju stranu veliteľa jazdectva Arbaria, satrapu Egypta Arxana a vplyvného eunucha Artoxara, obľúbenca Artaxerxa I. Sogdianos, ktorý sa ocitol v zúfalom postavení, sa nakoniec vzdal pod podmienkou, že bude ušetrený jeho život, Dareios ho však aj napriek tomu dal neskôr zavraždiť. Domnieva sa, že zmena vlády prebehla niekedy na začiatku roku 423.

Otázka: Kedy prebehla zmena vlády za Dareiosa II . ?
Odpoveď: zmena vlády prebehla niekedy na začiatku roku 423.

Otázka: Ako sa podarilo dostať k moci Dareiosovi II . ?
Odpoveď: získal na svoju stranu veliteľa jazdectva Arbaria

Otázka: Pod akou podmienkou sa nakoniec Sogdianos nakoniec vzdal ?
Odpoveď: pod podmienkou, že bude ušetrený jeho život

Otázka: Kedy vládol Sogdian ?
Odpoveď: vládol ríši po zavraždení legitímneho kráľa Xerxa II.

Otázka: Čo musel Dareios II . vykonať aby sa dostal k moci ?
Odpoveď: musel najskôr odstrániť ďalšieho Artaxerxovho ľavobočka Sogdiana (Sekydiana)
Michal Petro

Študoval na reálnom gymnáziu v Lučenci, 1936-1939 na lekárskej fakulte v Prahe a v Bratislave, štúdium nedokončil. Od roku 1939 príslušník slovenskej armády, poručík, roku 1942 odvelený k Zaisťovacej divízii do ZSSR. Príslušník antifašistickej skupiny.
Člen štábu a veliteľ rozviedky  1. československého partizánskeho oddelenia v  ZSSR, neskôr dôstojník zvláštnych úloh ako pobočník generála Viesta prišiel do Banskej Bystrice (október 1944). Počas SNP ranený sa liečil v nemocnici v Banskej Bystrici, kde ho zatkla nemecká bezpečnostná polícia (22. decembra 1944), odvlečený do Nemecka, kde zahynul.

Otázka:   Aké štúdiá absolvoval protifašistický bojovník , dôstojník , účastník SNP Michal Petro ?
Odpoveď: Študoval na reálnom gymnáziu v Lučenci, 1936-1939 na lekárskej fakulte v Prahe a v Bratislave, štúdium nedokončil

Otázka: Kde zomrel protifašistický bojovník , dôstojník , účastník SNP Michal Petro ?
Odpoveď: odvlečený do Nemecka, kde zahynul.
Zobrazovanie magnetickou rezonanciou

Schopnosť molekúl vody vykonávať chaotický náhodný pohyb v danom tkanive je možné definovať tzv. koeficientom difúzie. Krátkodobé pôsobenie magnetického gradientu spôsobí prechodnú zmenu v rezonančných frekvenciách, následné rozfázovanie protónov a pokles tranzverzálnej magnetizácie. Pôsobením rovnakého gradientu, ale v opačnom smere, spôsobí „sfázovanie“ a nárast tranzverzálnej magnetizácie – ale len pre stacionárne tkanivo. Pre molekuly, ktoré medzitým zmenili svoju polohu, bude opätovné sfázovanie neúplné. Tkanivá alebo oblasti tkanív so zvýšenou difúziou budú preto v difúziou vážených obrazoch (DWI) hypointenzné. Zobrazovanie difúzie vyžaduje veľké prídavné magnetické gradienty k tým, ktoré sa používajú na priestorové kódovanie signálu. Difúziou vážený obraz, pri ktorom intenzita signálu nezávisí od smeru difúzie sa tiež označuje ako „trace-weighted“ alebo izotropickou difúziou vážený obraz.

Otázka: Čo vyznačuje koeficient difúzie ?
Odpoveď: Schopnosť molekúl vody vykonávať chaotický náhodný pohyb v danom tkanive je možné definovať tzv. koeficientom difúzie.
Zobrazovanie magnetickou rezonanciou



Zobrazovanie magnetickou rezonanciou (skr. MR alebo MRI – z anglického „magnetic resonance imaging“) je moderná rádiologická metóda, ktorá umožňuje diagnostikovať patologické zmeny v ľudskom organizme bez toho, aby bolo nutné narušiť jeho integritu (operáciou či inou invazívnou metódou). Pacient je vložený do veľmi silného a homogénneho magnetického poľa, do jeho tela je vyslaný krátky rádiofrekvenčný impulz a po jeho skončení sa sníma slabý signál, ktorý vytvára pacientovo telo, a ktorý sa následne použije na rekonštrukciu samotného obrazu.

Otázka: Čo je vyslané do tela pacienta pri MRI ?
Odpoveď: do jeho tela je vyslaný krátky rádiofrekvenčný impulz a po jeho skončení sa sníma slabý signál, ktorý vytvára pacientovo telo

Otázka: Kam je vložený pacient pri MRI ?
Odpoveď: Pacient je vložený do veľmi silného a homogénneho magnetického poľa

Otázka: Čo sa sníma na rekonštrukciu obrazu pri MRI ?
Odpoveď: sa sníma slabý signál, ktorý vytvára pacientovo telo, a ktorý sa následne použije na rekonštrukciu samotného obrazu.

Otázka: Čo je zobrazovanie magnetickou rezonanciou ?
Odpoveď: Zobrazovanie magnetickou rezonanciou (skr. MR alebo MRI – z anglického „magnetic resonance imaging“) je moderná rádiologická metóda, ktorá umožňuje diagnostikovať patologické zmeny v ľudskom organizme bez toho, aby bolo nutné narušiť jeho integritu (operáciou či inou invazívnou metódou).
Zobrazovanie magnetickou rezonanciou

Hrúbka želanej vrstvy sa dá ovplyvniť dvomi spôsobmi. Prvým je to, že sa do pacienta nevyšle RF pulz s jednou určitou frekvenciou, ale s určitou šírkou frekvenčného pásma (angl. bandwidth), napríklad 42 až 42,5 MHz. Čím bude rozpätie väčšie, tým bude vrstva hrubšia, pretože prenos energie bude možný vo väčšom rozsahu precesných frekvencií protónov. Druhý spôsob spočíva v možnosti meniť strmosť gradientového poľa. Ak je toto pole strmšie – rozdiel sily vonkajšieho magnetického poľa napr. pri nohách je oproti poľu pri hlave vysoký – precesné frekvencie sa s jednotkou vzdialenosti odlišujú výraznejšie. Teda ak sa strmosť gradientového poľa zväčší na dvojnásobok, pričom RF pulz bude mať rovnakú šírku frekvenčného pásma, hrúbka vrstvy bude polovičná. Pôsobiaci gradient sa nazýva vrstvu kódujúci gradient.

Otázka: Ako sa nazýva pôsobiaci gradient ?
Odpoveď: Pôsobiaci gradient sa nazýva vrstvu kódujúci gradient

Otázka: Je pravda že čím väčšie je rozpätie tým je väčšie hrúbka vrstvy ?
Odpoveď: Čím bude rozpätie väčšie, tým bude vrstva hrubšia, pretože prenos energie bude možný vo väčšom rozsahu precesných frekvencií protónov.

Otázka: Koľkými spôsobmi sa dá ovplyvniť hrúbka vrstvy ?
Odpoveď: Hrúbka želanej vrstvy sa dá ovplyvniť dvomi spôsobmi.
Pierre Clostermann

Do boja sa vrátil až v decembri 1944, kedy začal lietať v rámci 274. perute na lietadlách Hawker Tempest Mk.V. Jednotka pod jeho vedením vybojovala viacero vzdušných bojov s najnovšími nemeckými stíhacími strojmi, vrátane prúdových Messerschmittov Me 262, nad severným Nemeckom. Podnikla taktiež mnoho prepadov železničných transportov a letísk, pričom mala v dôsledku veľkej koncentrácie nemeckej protilietadlovej obrany pomerne veľké straty. 24. marca 1945 bol pri plnení bojových úloh Clostermann zranený paľbou nemeckého flaku do nohy, následne bol nútený núdzovo pristáť so svojim strojom „na brucho“, čo si vyžiadalo týždeň hospitalizácie.

Otázka: Kedy sa vrátil Pierre Clostermann do boja ?
Odpoveď: v decembri 1944

Otázka: Čo sa stalo s Clostermannom 24 . marca 1945 ?
Odpoveď: 24. marca 1945 bol pri plnení bojových úloh Clostermann zranený paľbou nemeckého flaku do nohy, následne bol nútený núdzovo pristáť so svojim strojom „na brucho“, čo si vyžiadalo týždeň hospitalizácie.
Pierre Clostermann

Narodil sa v meste Curitiba v Brazílii. Študoval v Los Angeles v Kalifornii. V roku 1942 vstúpil do Slobodných Francúzskych jednotiek vo Veľkej Británii. Spočiatku bol pridelený k 341. peruti RAF „Alsasko“, ktorá lietala na strojoch Supermarine Spitfire. 27. júla 1943 zostrelil nad Francúzskom 2 nemecké stroje Focke-Wulf Fw 190. Presne o mesiac neskôr naňho však padlo podozrenie, že má na svedomí zmiznutie veliteľa jednotky René Mouchotta, ktorý zmizol v priebehu boja, kedy ho mal Clostermann kryť, pretože bol jeho číslo. V dôsledku sporov s niektorými letcami zo základne Biggin Hill, požiadal o preloženie k 602. peruti, v ktorej slúžili esá ako Alan Deere, či Adolph G. Malan.

Otázka: Kde sa Clostermann narodil ?
Odpoveď: v meste Curitiba v Brazílii
Sýkorka hôrna

Sýkorka hôrna alebo sýkorka lesklohlavá (lat. Poecile palustris alebo Parus palustris) je druh z čeľade sýkorkovité. Žije v oblasti od Severných Pyrenejí, západného Francúzska a Spojeného kráľovstva až k južnému Uralu. Ojedinele sa tiež vyskytuje v severnej Anatólii a na Kaukaze. V Rusku je jej rozšírenie prerušené na vzdialenosť 2000 km a opäť sa vyskytuje vo východnej Ázii.  Nie je sťahovavá, len výnimočne prelieta do vzdialenejších miest. Podľa Medzinárodnej únie na ochranu prírody a prírodných zdrojov Sýkorka hôrna patrí medzi najmenej ohrozené druhy, trend celkovej populácie je klesajúci, stavy v Európe v rokoch 1980 – 2013 mierne poklesli.

Otázka: Je sýkorka hôrna sťahovavá ?
Odpoveď: Nie je sťahovavá, len výnimočne prelieta do vzdialenejších miest

Otázka: Kde žije sýkorka hôrna ?
Odpoveď: Žije v oblasti od Severných Pyrenejí, západného Francúzska a Spojeného kráľovstva až k južnému Uralu
Lazisko

Obrat nastal v roku 1953, kedy pribudol k futbalovému oddielu aj cyklistický a ľahkoatletický. Futbalový oddiel sa po počiatočnom neúspechu postavil na nohy a v okresnej súťaži sa umiestnil na 4. mieste. Na okresnej spartakiáde, ktorá sa konala v Liptovskej Ondrašovej, náš oddiel hral nerozhodne s DYNAMOM Palúdzka, ktorý toho času hrával majstrovstvá kraja. V ľahkoatletických súťažiach, v ženských disciplínach obsadzovala Ľudmila Droppová všetky prvé miesta. V súťaži mužov sme mali zastúpenie len v dvoch disciplínach. Bol to beh na 100 m a v štafete 4x100 m. V behu na 100 m obsadil Vladimír Tutura 5. miesto. Štafeta v zložení Ján Droppa, Vasil Nestor, Pavol Kelovský a Vladimír Tutura obsadila 1. miesto. V cyklistických pretekoch na 15 km obsadili naše pretekárky : Droppová 1. miesto a Kubová 2. miesto. Táto spartakiáda bola akýmsi odrazovým mostíkom pre tie oddiely, ktoré tam boli zastúpené.

Otázka: Ktoré miesta obsadzovala Ľudmila Droppová v ženských disciplínach ?
Odpoveď: v ženských disciplínach obsadzovala Ľudmila Droppová všetky prvé miesta.

Otázka: V koľkých disciplínach sme mali zastúpenie v súťaži mužov ?
Odpoveď: V súťaži mužov sme mali zastúpenie len v dvoch disciplínach.

Otázka: Aké miesta obsadili naše pretekárky v cyklistických pretekoch na 15 km ?
Odpoveď: V cyklistických pretekoch na 15 km obsadili naše pretekárky : Droppová 1. miesto a Kubová 2. miesto.

Otázka: Kedy nastal obrat ?
Odpoveď: Obrat nastal v roku 1953

Otázka: Na ktorom mieste sa umiestnil futbalový oddiel v okresnej súťaži ?
Odpoveď: Futbalový oddiel sa po počiatočnom neúspechu postavil na nohy a v okresnej súťaži sa umiestnil na 4. mieste.
Kasárne Kulturpark

Va areáli sa nachádzajú ateliéry, dielne, štúdiá či učebne a veľké podzemné parkovisko s názvom Kilo. V hlavnej budove Alfa sú dve multifunkčné sály, určené na rôzne koncerty, divadelné predstavenia, prednášky a konferencie. Zároveň sa tu nachádzajú aj dve menšie multifunkčné tanečné sály a priestory so zvukovým a videoštúdiom. Samostatnú časť tvorí moderná galéria. Nachádza sa tu aj Pavilón pre rezidentov, ktorý zabezpečuje istý štandard, bežný v zariadeniach podobného typu v Európe. Táto miestnosť slúži ako umelecká dielňa pre všetkých rezidentov a účinkujúcich, tvoriacich a vystupujúcich v kultúrnom centre. Priestor si tu našli všetky druhy umenia, tak ako bolo od začiatku zamýšlané. Svoju najnovšiu a najmodernejšiu pomočku tu má aj Knižnica pre mládež mesta Košice prezývaná LitPark.
## SteelPark

Otázka: Čo sa nachádza v areáli Kasárni Kulturpark ?
Odpoveď: ateliéry, dielne, štúdiá či učebne a veľké podzemné parkovisko s názvom Kilo

Otázka: Kde sa nachádzajú dve multifunkčné sály , určené na rôzne koncerty , divadelné predstavenia , prednášky a konferencie v Kasárňach Kulturpark ?
Odpoveď: V hlavnej budove Alfa

Otázka: Čo tvorí samostatnú časť areálu budovy Alfa v Kasárňach Kulturpark ?
Odpoveď: moderná galéria

Otázka: Čo sa nachádza v samostatnej časti modernej galérie v budove Alfa v Kasárňach Kulturpark ?
Odpoveď: Nachádza sa tu aj Pavilón pre rezidentov, ktorý zabezpečuje istý štandard, bežný v zariadeniach podobného typu v Európe

Otázka: Akú prezývku ma Knižnica pre mládež mesta Košice v budove Alfa v Kasárňach Kulturpark ?
Odpoveď: LitPark
Kasárne Kulturpark

Ku trom hlavným budovám pôvodných vojenských kasární, ktoré vlastní mesto, pribudlo osem nových pavilónov. Splonomocnený architekt Irakli Eristavi pomenoval každú jednu budovu. Keďže sa jedná o bývalé vojenské priestory, využil príhodnú vojenskú medzinárodnú terminológiu známu aj z letectva. Preto sa tri najväčšie hlavné budovy volajú Alfa, Bravo a Charlie. V areáli sa nachádza aj navigačný bod s názvom Zulu, známy tiež zo spomínanej  vojenskej terminológie, z ktorého vidno všetky objekty podľa jednotlivých názvov.

Otázka: Akú terminológiu využil architekt Irakli Eristavi pri pomenovaní budov ?
Odpoveď: využil príhodnú vojenskú medzinárodnú terminológiu známu aj z letectva.

Otázka: Ako sa nazývajú 3 najväčšie hlavné budovy Kasárni Kulturpark ?
Odpoveď: Alfa, Bravo a Charlie

Otázka: Ako sa nazýva navigačný bod v areáli Kasárni Kulturpark ?
Odpoveď: bod s názvom Zulu

Otázka: Koľko pavilónov pribudlo ku 3 hlavným budovám vojenských kasárni v Košiciach ?
Odpoveď: pribudlo osem nových pavilónov

Otázka: Ktorý architekt pomenoval každú budovu Kasární Kulturparku ?
Odpoveď: architekt Irakli Eristavi
Kasárne Kulturpark

Kasárne sa po rekonštrukcii troch pôvodných budov zmenili na centrum kultúry. Obyvatelia a návštevníci mesta získali novú dominantu, ale aj priestor pre kultúrne, spoločenské a umelecké aktivity a tiež priestor pre oddych a trávenie voľného času.
Dnešné Kasárne Kulturpark začali vykonávať svoju činnosť v týchto priestoroch v roku 2008 už počas prvej fázy prípravy projektu Košice Interface 2013, ktorým mesto získalo titul EHMK. Mesto spočiatku umožntilo svojou vlastnou investíciou obmedzenú prevádzku centrálnej budovy a parku, ktoré slúžili na organizovanie kultúrnych a spoločenských podujatí. Cieľom mesta bolo propagovať Košice ako Európske hlavné mesto kultúry 2013. V areáli našli ponuku programu najrôznejšie cieľové skupiny a postupne si vytvorili k tomuto miestu pozitívny vzťah. Ľudia rôznych vekových kategórií, si k tomuto miestu postupom času vytvorili pozitívny vzťah.

Otázka: Čo bolo cieľom projektu Košice Interface 2013 ?
Odpoveď: propagovať Košice ako Európske hlavné mesto kultúry 2013

Otázka: Čo získali obyvatelia a návštevníci po zmene Kasárni Kulturpark ?
Odpoveď: získali novú dominantu, ale aj priestor pre kultúrne, spoločenské a umelecké aktivity a tiež priestor pre oddych a trávenie voľného času

Otázka: Pomocou ktorého projektu získalo mesto Košice titul EHMK ?
Odpoveď: projektu Košice Interface 2013

Otázka: Po akej udalosti sa zmenili Kasárne Kulturpark na centrum kultúry ?
Odpoveď: po rekonštrukcii troch pôvodných budov

Otázka: Od ktorého roku začali vykonávať Kasárne Kulturpark svoju činnosť v obnovených priestoroch ?
Odpoveď: v roku 2008
Ostreľovačská puška Dragunova

Dragunov je samonabíjacia poloautomatická puška, ktorá používa upravený Kalašnikovov mechanizmus, pracuje na princípe odberu plynov z hlavne tlakom na piest uložený nad hlavňou s pevne uzamknutým záverom pomocou rotácie závorníku. Puška má dvojpolohový plynový regulátor. Puška je zásobovaná zo zakriveného zásobníku s kapacitou 10 nábojov, náboje sú v zásobníku uložené vo dvoch radoch v tzv. cik-cak vzore, ktorý šetrí miesto. Po tom, ako je zo zásobníka vypálený posledný náboj, držiak závorníka a závorník sú zadržiavané záchytným mechanizmom, ktorý je uvoľnený ťahaním napínacej páky smerom vzad. Puzdro uzáveru je vyrobené z výkovku trieskovým obrábaním a poskytuje zbrani vyššiu stabilitu a presnosť. Puzdro uzáveru pušky Dragunov má veľa spoločného s puzdrom uzáveru AK-47, ako aj protiprachový kryt, mieridlá a pákový prepínač režimu streľby. Avšak mechanizmus SVD nie je kompatibilný s mechanizmom AK 47.

Otázka: Aký mechanizmus používa ostreľovačská puška Dragunova ?
Odpoveď: upravený Kalašnikovov mechanizmus

Otázka: Aký regulátor má ostreľovačská puška Dragunova ?
Odpoveď: dvojpolohový plynový regulátor

Otázka: Aká puška je ostreľovačská puška Dragunova ?
Odpoveď: je samonabíjacia poloautomatická puška, ktorá používa upravený Kalašnikovov mechanizmus, pracuje na princípe odberu plynov z hlavne tlakom na piest uložený nad hlavňou s pevne uzamknutým záverom pomocou rotácie závorníku

Otázka: Z akého zásobníku je ostreľovačská puška Dragunova zásobovaná ?
Odpoveď: zo zakriveného zásobníku s kapacitou 10 nábojov

Otázka: Na akom princípe pracuje ostreľovačská puška Dragunova ?
Odpoveď: na princípe odberu plynov z hlavne tlakom na piest uložený nad hlavňou s pevne uzamknutým záverom pomocou rotácie závorníku