lukasjanek/skquad huggingface dataset:
Rodenticídna látka

Empirický vzorec Zn3P2, anglicky: zinc phosphide. Na Slovensku prípravky STUTOX a iné (hotové požerové nástrahy, otrávené obilie a cereálne pelety s obsahom 2 – 5% látky, technická látka obsahujúca 80 – 95% látky).
Používaný od začiatku 20. storočia, technická látka je obvykle tmavošedý až čierny prášok, bez pachu, prípadne slabého, fosforového (karbidu, resp. cesnaku podobnému) pachu.
Fosfid zinočnatý je akútny rodenticíd, vysoko toxický pre všetky hlodavce aj iné teplokrvné živočíchy. Hodnoty akútnych LD50 je u hlodavcov okolo 20 – 40 mg/kg p.o., u iných cicavcov podobné alebo vyššie.
Po požere nástrahy s obsahom fosfidu zinočnatého sa obvykle prvé príznaky otravy dostavujú počas pol hodiny, myši a iné malé hlodavce hynú počas 2 až 4 hodín, potkany počas 3 až 24 hodín za príznakov zlyhania srdca a kŕčov. Nástrahy s fosfidom zinočnatým sa používajú predovšetkým na hubenie myší a hrabošovitých hlodavcov, pri ich použití proti potkanom je nutné potkany "predkrmovať" rovnakým krmivom ktoré sa použije neskôr ako základ nástrahy, aby sa prekonala nedôverčivosť potkanov voči novej potrave. Tento "predkrm" obvykle trvá 1 – 2 týždne, potom sa do vykladanej návnady primieša technický fosfid zinočnatý v množstve 1 – 2%. Jedna až dve aplikácie zahubia väčšinu potkanov, zvyšok populácie potom už nástrahu odmieta.
Nátrahy s obsahom fosfidu zinočnatého sú pri požití vysoko nebezpečné pre človeka i zvieratá, obzvlášť pre vtáctvo. Používajú sa obvykle v poľnohospodárstve a profesionálnej deratizácii.
### Fosfidové fumiganty

Otázka: Aký je empirický vzorec fosfidu hlinitého ?

Otázka: Ktorý prípravok na Slovensku obsahuje látku Difetialon ?

Otázka: Aké fyzikálno - chemické vlastnosti má fosfid hlinitý ?

Otázka: Aké sú hodnoty akútnej letálnej dáky LD50 bromadiolonu pre hlodavcov ?

Otázka: Kedy sa prejavia prvé príznaky otravy po požití DDT ?
Rodenticídna látka

Špecifický protijed je dostatočne dávkovaný fytomenadión (vitamín K1, Kanavit). Toxicita hotových nástrah s obsahom antikoagulantov je pre človeka pomerne nízka. Nástrahy s konečnou koncentráciou antikoagulantu (napríklad warfarin 0,1%, alebo difenakum, bromadiolon 0,005%) nie sú klasifikované ako jedy (T/T+), ale bez klasifikácie či zdraviu škodlivé (Xn). Zdravý dospelý človek by musel z väčšiny týchto prípravkov skonzumovať značné množstvá (desiatky až stovky gramov), aby si privodil zdravie či život ohrozujúcu otravu. Napriek tomu je každé, náhodné alebo úmyselné požitie aj malých množstiev týchto nástrah pohotovostná medicínska situácia a je nutné bez odkladu konzultovat lekára, obzvlášť v prípade, keď prípravok požije dieťa.
Postup terapie pri požití, či inej expozícii zásadne vždy určuje ošetrujúci lekár. V ľahkých prípadoch zahŕňa po požití dekontamináciu gastrointestinálneho traktu aktívnym uhlím a opakované kontroly krvnej zrážanlivosti; pri jej poklese sa podáva opakovane vitamín K1 až do jej normalizácie.
Pri ťažších otravách (požitie veľkého množstva nástrahy, opakované požitie nástrahy napríklad v samovražednom úmysle, alebo keď sú zjavné príznaky otravy ako krvácania, krv v moči, slabosť, tupé bolesti brucha, ťažkosti s dýchaním, príznaky obehového šoku či krvácania do mozgu) je nutná okamžitá intenzívne-medicínska starostlivosť v nemocnici, zahŕňajúca urýchlené určenie krvnej zrážanlivosti, toxikologickú analýzu telesných tekutín, podanie (aj opakované) aktívneho uhlia, vitamínu K1 parenterálne (injekčne) v dostatočných dávkach a opakovane, v ťažkých prípadoch aj transfúzie celej krvi a koncentrátu koagulačných faktorov a podoporná terapia. V podstate podobný postup sa praktikuje aj vo veterinárnej medicíne pri otravách antikoagulantmi.
Napriek ich širokému použitiu sú závažné či dokonca smrtelné otravy u ľudí pomerne vzácne, čo svedčí o istej bezpečnosti týchto prípravkov v porovnaní s inými rodenticídmi.
## Fosfidy

Otázka: Čo je špecifický protijed pri predávkovaní opioidmi ?

Otázka: Aké sú príznaky otravy aorganofosfátmi u človeka ?

Otázka: Čo zahŕňa liečebný postup pri ľahkej otrave organofosfátmi ?

Otázka: Aký je postup pri ťažkej otrave benzodiazepínmi ?

Otázka: Aké časté sú závažné otravy opioidmi u ľudí ?
Rodenticídna látka


Chemický názov (IUPAC): (R)-1,2-O-(2,2,2-trichlóretylidén)-α-D-glukofuranóza; anglicky: chloralose. Na Slovensku nepoužívaná, v zahraničí napríklad prípravok Alphakil (obilná nástraha obsahujúca 4% látky).
Je to kondenzačný produkt chloralu (2,2,2-trichlóretanálu) a glukózy. Tvorí biely kryštalický prášok, bez pachu a chuti, bod topenia 187 °C. Je málo rozpustná vo vode, dobre v dietylétere, acetóne a kyseline octovej, rozpustná v chloroforme a takmer nerozpustná v petrolétere. Varom v roztokoch kyselín a alkálii hydrolyzuje.
Ako rodenticíd sa používa v Británii, Švajčiarsku a USA. Používa sa na hubenie myší pri teplotách pod 15 °C; pôsobí narkoticky a väčšina myší uhynie v narkóze na podchladenie. Na hubenie potkanov nie je vhodná; používa sa aj na omračovanie nežiaducich vtákov a ako sedatívum vo veterinárnej medicíne. LD50 u myší sa pohybuje okolo 300 – 400 mg/kg a toxicita je vyššia pri nízkych teplotách prostredia. Účinky sa dostavujú 15 – 60 minút po požití látky; po krátkej počiatočnej fáze excitácie nasleduje rýchlo sa prehlbujúci spánok až kóma. Smrť nastáva podchladením alebo zástavou srdečnou.
#### Fosacetím

Otázka: Aký je názov rodenticídnej látky ?
Odpoveď: Chemický názov (IUPAC): (R)-1,2-O-(2,2,2-trichlóretylidén)-α-D-glukofuranóza

Otázka: Aký je anglický názov látky IUPAC ?
Odpoveď: chloralose
Rodenticídna látka


Chemický názov (IUPAC): 2,4,6-Tribróm-N-(2,4-dinitro-6-(trifluormetyl)fenyl)-N-metylanilín; anglicky: bromethalin. V zahraničí prípravky Assault, Vengeance, Trounce a iné (hotové nástrahy obsahujúce 0,01% látky).
Technická látka je biely až slabo žltý kryštalický prášok, bez pachu, bod topenia 150 – 151 °C. Prakticky nerozpustný vo vode, dobre rozpustný v chlórovaných alkánoch, rozpustný v iných organických rozpúšťadlách. Je to subakútne účinkujúci rodenticíd s jednorazovou i kumulatívnou toxicitou (podľa množstva požranej nástrahy). V organizme je kumulovaný v nervovom tkanive, kde je metabolizovaný na toxický metabolit N-demetylbrometalín, ktorý účinkuje ako inhibítor oxidatívnej fosforylácie v mitochondriách neurónov. V mozgu tak dochádza s latenciou 16 hodín – 3 dni k odumieraniu neurónov a tvorbe vakuol, čo má za následok zvyšovanie vnútrolebečného tlaku s nezvratným poškodením mozgu. Otrava sa po latencii prejavuje anorexiou, letargiou, svalovou slabosťou, paralýzami, kómou a záchvatmi kŕčov. Príčinou smrti býva zlyhanie dýchania. Akútna toxicita ako LD50 je uvádzaná u potkana hnedastého 2,01 – 10,7 mg/kg p.o., u myši 5,25 – 8,13 mg/kg p.o a u potkana čierneho 6,6 mg/kg p.o.. Látka účinkuje aj proti hlodavcom, rezistentným voči antikoagulantom a podobne ako kalciferoly zastavuje u otrávených zvierat ďalší príjem potravy, nevýhodou však je vysoká toxicita látky pre skoro všetky cicavce a absencia špecifického protijedu.
### Kyanovodík

Otázka: Čo je nevýhoda použitia brometalíu pri deratizácii ?
Odpoveď: vysoká toxicita látky pre skoro všetky cicavce a absencia špecifického protijedu

Otázka: Aké fyzikálno - chemické vlastnosti má brometalín ?
Odpoveď: biely až slabo žltý kryštalický prášok, bez pachu, bod topenia 150 – 151 °C. Prakticky nerozpustný vo vode, dobre rozpustný v chlórovaných alkánoch, rozpustný v iných organických rozpúšťadlách

Otázka: Aký je mechanizmus účinku brometalínu v organizme ?
Odpoveď: V organizme je kumulovaný v nervovom tkanive, kde je metabolizovaný na toxický metabolit N-demetylbrometalín, ktorý účinkuje ako inhibítor oxidatívnej fosforylácie v mitochondriách neurónov. V mozgu tak dochádza s latenciou 16 hodín – 3 dni k odumieraniu neurónov a tvorbe vakuol, čo má za následok zvyšovanie vnútrolebečného tlaku s nezvratným poškodením mozgu

Otázka: Ako sa prejavuje otrava brometalínom ?
Odpoveď: anorexiou, letargiou, svalovou slabosťou, paralýzami, kómou a záchvatmi kŕčov

Otázka: Čo je príčinou smrti pri otrave brometalínom ?
Odpoveď: zlyhanie dýchania
Rodenticídna látka

Patria sem látky fosfid hlinitý (AlP, prípravky Phostoxin a Gastoxin), fosfid horečnatý (Mg3P2, Magnetox) a fosfid vápenatý (Ca3P2, Polytanol). Sú menej stabilné, než fosfid zinočnatý, rozkladajú sa už vlhkosťou za vývoja plynného fosfánu. Plynný fosfán je prudký jed, smrtelné koncentrácie pre potkana sú len 15,4 mg/m³ (11 ppm = 0,0011%) inhalačne počas 4 hodín, pre myš 37,1 mg/m³ vzduchu (26,5 ppm = 0,00265%) počas 4 hodín. Pre človeka sú nebezpečné už koncentrácie nad 1 ppm (1,4 mg/m³ vzduchu). Fosfán hubí aj hmyz, ale potrebné koncentrácie sú vyššie.
Uvedené fosfidy sú obvykle formulované do formy tabliet alebo peliet s prímesami látok, zabraňujúcich samovznieteniu vznikajúceho fosfánu (technický fosfán je na vzduchu samozápalný). Tieto tablety či pelety sa vkladajú hlboko do nôr hlodavcov, ktoré sa následne utesnia. Vlhkosťou zo vzduchu a pôdy dochádza k rozkladu fosfidu, pričom vzniká plynný fosfán; tento plyn je trochu ťažší, než vzduch, takže sa rýchlo rozšíri do celého systému tunelov, nôr a hniezd hlodavcov pod zemou. Vzhľadom na jeho vysokú toxicitu sú obvykle hlodavce vystavené smrtelným dávkam fosfánu počas minút až hodín; otrava prebieha podla inhalovaných koncentrácii počas ca. 2 až 48 hodín (pri nízkych koncentráciách) smrtelne; zasiahnuté sú v prvom rade pľúca (toxický opuch pľúc), srdce (toxická kardiomyopatia, arytmie až zástava srdečná), pečeň (u pomalšie prebiehajúcich otráv toxická hepatitída a steatóza) a nervový systém (apatia, kŕče). Tieto toxické poškodenia však po akútnej otrave obvykle nebývajú viditeľné voľným okom (makroskopicky) pri pitve. Fosfán má aj kumulatívne účinky, efekty opakovaných nízkych dávok sa sčítajú.
Fumigácia nôr hlodavcov fosfidmi je prípustná iba vonku (v poliach, či iných hospodárskych plochách), alebo v prázdnych, izolovaných a zabezpečených budovách, ktoré sú po fumigácii dlho odvetrané, zbavené vyplynovaných zvyškov fumigačných prípravkov a odovzdané užívatelovi či majitelovi až po konečných kontrolách potvrdzujúcich neprítomnosť fosfánu vo vzduchu. Aj v tomto prípade je použitie fosfidových fumigantov možné len s úradným povolením a osobami spôsobilými pre manipuláciu s týmito jedmi (všetky fosfidové fumiganty sú klasifikované ako vysoko toxické, T+). V žiadnom prípade nesmie byť takáto fumigácia vykonávaná v obytných budovách, či v ich bezprostrednej blízkosti (napríklad v záhrade pri dome), nakoľko prípadne unikajúci fosfán môže vyvolať u ľudí zdravie až život ohrozujúce otravy.
### Terapia otravy fosfánom a fosfidmi

Otázka: Ktoré rodenticídne látky patria medzi fosfidové fumiganty ?
Odpoveď: fosfid hlinitý (AlP, prípravky Phostoxin a Gastoxin), fosfid horečnatý (Mg3P2, Magnetox) a fosfid vápenatý (Ca3P2, Polytanol)

Otázka: Čo vzniká pri rozklade fosfidových fumigantv ?
Odpoveď: Plynný fosfán

Otázka: Aké koncentrácie plynného fosfánu sú nebezpečné pre človeka ?
Odpoveď: nad 1 ppm (1,4 mg/m³ vzduchu)

Otázka: Kde sa nesmie vykonávať hubenie hlodavcov fosfidovými fumigantami ?
Odpoveď: v obytných budovách, či v ich bezprostrednej blízkosti (napríklad v záhrade pri dome)
Rodenticídna látka

Empirický vzorec Zn3P2, anglicky: zinc phosphide. Na Slovensku prípravky STUTOX a iné (hotové požerové nástrahy, otrávené obilie a cereálne pelety s obsahom 2 – 5% látky, technická látka obsahujúca 80 – 95% látky).
Používaný od začiatku 20. storočia, technická látka je obvykle tmavošedý až čierny prášok, bez pachu, prípadne slabého, fosforového (karbidu, resp. cesnaku podobnému) pachu.
Fosfid zinočnatý je akútny rodenticíd, vysoko toxický pre všetky hlodavce aj iné teplokrvné živočíchy. Hodnoty akútnych LD50 je u hlodavcov okolo 20 – 40 mg/kg p.o., u iných cicavcov podobné alebo vyššie.
Po požere nástrahy s obsahom fosfidu zinočnatého sa obvykle prvé príznaky otravy dostavujú počas pol hodiny, myši a iné malé hlodavce hynú počas 2 až 4 hodín, potkany počas 3 až 24 hodín za príznakov zlyhania srdca a kŕčov. Nástrahy s fosfidom zinočnatým sa používajú predovšetkým na hubenie myší a hrabošovitých hlodavcov, pri ich použití proti potkanom je nutné potkany "predkrmovať" rovnakým krmivom ktoré sa použije neskôr ako základ nástrahy, aby sa prekonala nedôverčivosť potkanov voči novej potrave. Tento "predkrm" obvykle trvá 1 – 2 týždne, potom sa do vykladanej návnady primieša technický fosfid zinočnatý v množstve 1 – 2%. Jedna až dve aplikácie zahubia väčšinu potkanov, zvyšok populácie potom už nástrahu odmieta.
Nátrahy s obsahom fosfidu zinočnatého sú pri požití vysoko nebezpečné pre človeka i zvieratá, obzvlášť pre vtáctvo. Používajú sa obvykle v poľnohospodárstve a profesionálnej deratizácii.
### Fosfidové fumiganty

Otázka: Aký je empirický vzorec fosfidu zinočnatého ?
Odpoveď: Zn3P2

Otázka: Na hubenie ktorých hlodavcov sa používajú nástrahy s fosfidom zinočnatým ?
Odpoveď: myší a hrabošovitých hlodavcov

Otázka: Aké fyzikálno - chemické vlastnosti má fosfid zinočnatý ?
Odpoveď: tmavošedý až čierny prášok, bez pachu, prípadne slabého, fosforového (karbidu, resp. cesnaku podobnému) pachu

Otázka: Aké sú hodnoty akútnej letálnej dáky LD50 fosfidu zinočnatého pre hlodavcov ?
Odpoveď: 20 – 40 mg/kg p.o.

Otázka: Pre koho sú nástrahy s fosfidom zinočnatým vysoko nebezpečné ?
Odpoveď: pre človeka i zvieratá, obzvlášť pre vtáctvo
Rodenticídna látka

Špecifický protijed je dostatočne dávkovaný fytomenadión (vitamín K1, Kanavit). Toxicita hotových nástrah s obsahom antikoagulantov je pre človeka pomerne nízka. Nástrahy s konečnou koncentráciou antikoagulantu (napríklad warfarin 0,1%, alebo difenakum, bromadiolon 0,005%) nie sú klasifikované ako jedy (T/T+), ale bez klasifikácie či zdraviu škodlivé (Xn). Zdravý dospelý človek by musel z väčšiny týchto prípravkov skonzumovať značné množstvá (desiatky až stovky gramov), aby si privodil zdravie či život ohrozujúcu otravu. Napriek tomu je každé, náhodné alebo úmyselné požitie aj malých množstiev týchto nástrah pohotovostná medicínska situácia a je nutné bez odkladu konzultovat lekára, obzvlášť v prípade, keď prípravok požije dieťa.
Postup terapie pri požití, či inej expozícii zásadne vždy určuje ošetrujúci lekár. V ľahkých prípadoch zahŕňa po požití dekontamináciu gastrointestinálneho traktu aktívnym uhlím a opakované kontroly krvnej zrážanlivosti; pri jej poklese sa podáva opakovane vitamín K1 až do jej normalizácie.
Pri ťažších otravách (požitie veľkého množstva nástrahy, opakované požitie nástrahy napríklad v samovražednom úmysle, alebo keď sú zjavné príznaky otravy ako krvácania, krv v moči, slabosť, tupé bolesti brucha, ťažkosti s dýchaním, príznaky obehového šoku či krvácania do mozgu) je nutná okamžitá intenzívne-medicínska starostlivosť v nemocnici, zahŕňajúca urýchlené určenie krvnej zrážanlivosti, toxikologickú analýzu telesných tekutín, podanie (aj opakované) aktívneho uhlia, vitamínu K1 parenterálne (injekčne) v dostatočných dávkach a opakovane, v ťažkých prípadoch aj transfúzie celej krvi a koncentrátu koagulačných faktorov a podoporná terapia. V podstate podobný postup sa praktikuje aj vo veterinárnej medicíne pri otravách antikoagulantmi.
Napriek ich širokému použitiu sú závažné či dokonca smrtelné otravy u ľudí pomerne vzácne, čo svedčí o istej bezpečnosti týchto prípravkov v porovnaní s inými rodenticídmi.
## Fosfidy

Otázka: Čo zahŕňa terapeutický postup pri ľahkej otrave antikoagulačným rodenticídom ?
Odpoveď: dekontamináciu gastrointestinálneho traktu aktívnym uhlím a opakované kontroly krvnej zrážanlivosti; pri jej poklese sa podáva opakovane vitamín K1 až do jej normalizácie

Otázka: Aké sú príznaky otravy antikoagulačným rodenticídom u človeka ?
Odpoveď: krvácania, krv v moči, slabosť, tupé bolesti brucha, ťažkosti s dýchaním, príznaky obehového šoku či krvácania do mozgu

Otázka: Čo je špecifický protijed pre antikoagulačné rodenticídy ?
Odpoveď: dostatočne dávkovaný fytomenadión (vitamín K1, Kanavit)

Otázka: Aký je postup pri ťažkej otrave antikoagulačným rodenticídom ?
Odpoveď: je nutná okamžitá intenzívne-medicínska starostlivosť v nemocnici, zahŕňajúca urýchlené určenie krvnej zrážanlivosti, toxikologickú analýzu telesných tekutín, podanie (aj opakované) aktívneho uhlia, vitamínu K1 parenterálne (injekčne) v dostatočných dávkach a opakovane, v ťažkých prípadoch aj transfúzie celej krvi a koncentrátu koagulačných faktorov a podoporná terapia.

Otázka: Aké časté sú závažné otravy antikoagulačnými rodenticídmi u ľudí ?
Odpoveď: pomerne vzácne
Rodenticídna látka


Chemický názov (IUPAC): 3-(3-(4'-Brómbifenyl-4-yl)-1,2,3,4-tetrahydronaftalén-1-yl)-4-hydroxy-2H-tiochromén-2-ón; anglicky: difethialone. Na Slovensku prípravky Baraki, prípadne Rodilon (kvapalný koncentrát obsahujúci 0,125% a hotové nástrahy obsahujúce 0,0025% difetialonu).
Technická látka je biely až nažltlý prášok, takmer bez pachu, bod topenia 233 – 236 °C; rozpustnosť vo vode nízka, rozpustný je dobre v rôznych organických rozpúšťadlách. S amínmi tvorí soli.
Na trh bol uvedený koncom 80. rokov ako zatiaľ posledný z antikoagulantov 2. generácie; ide o tioanaológ brodifakumu. Patrí medzi najtoxickejšie antikoagulanty. Používa sa hlavne na deratizaciu v budovách, ale i kanalizácii.
Hodnoty akútnej LD50 sú pre potkana hnedastého 0,51 mg/kg p.o., pre potkana čierneho 0,38 mg/kg p.o. a pre myš domovú 0,47 mg/kg p.o.. Kumulatívna toxicita je podobne vysoká, ako kumulatívna toxicita brodifakumu. V koncentrácii 0,0025% v nástrahe často usmrtí hlodavce už po jednorazovom požere, ale na úplnú eradikáciu obvykle treba aby zvieratá nástrahu požrali opakovane. Inak je dosť podobný brodifakumu, ale toxicita pre necielové organizmy je o čosi nižšia (napriek tomu je dosť toxický a nebezpečný pre necieľové organizmy).
### Terapia otravy

Otázka: Čo je potrebné pre úplnú eradikáciu hlodavcov difetialonom ?
Odpoveď: aby zvieratá nástrahu požrali opakovane

Otázka: Aké sú hodnoty letálnej dávky LD50 difetialonu pre potkana hnedastého ?
Odpoveď: 0,51 mg/kg p.o.

Otázka: Kedy bol na trh uvedený difetialon ?
Odpoveď: koncom 80. rokov

Otázka: Aké fyzikálno - chemické vlastnosti má difetialon ?
Odpoveď: Technická látka je biely až nažltlý prášok, takmer bez pachu, bod topenia 233 – 236 °C; rozpustnosť vo vode nízka, rozpustný je dobre v rôznych organických rozpúšťadlách. S amínmi tvorí soli

Otázka: Ktoré prípravky na Slovensku obsahujú difetialon ?
Odpoveď: Baraki, prípadne Rodilon
Rodenticídna látka


Chemický názov (IUPAC): 3-(3-(4-(4-Trifluormetylbenzyloxy)fenyl)-1,2,3,4-tetrahydronaftalén-1-yl)-4-hydroxy-2H-chromén-2-ón; anglicky: flocoumafen. Na Slovensku prípravok STORM (tuhý koncentrát obsahujúci 0,5% a hotová nástraha obsahujúca 0,005% flokumafenu).
Technická látka je skoro biely prášok, bez pachu, bod topenia 181 – 191 °C (cis-izomér); vo vode je prakticky nerozpustný, rozpúšťa sa v niektorých organických rozpúšťadlách. S amínmi tvorí soli.
Na trh bol uvedený roku 1984; ide o derivát kumatetralylu príbuzný štruktúrou i účinkom brodifakumu. Patrí medzi najtoxickejšie antikoagulanty. Používa sa hlavne na deratizáciu vnútri budov a v kanalizácii.
Hodnoty akútnej LD50 sú 0,25 – 0,56 mg/kg p.o. u potkana hnedastého, 0,79 – 2,4 mg/kg p.o. u myši domovej a 1,0 – 1,8 mg/kg p.o. u potkana čierneho. Kumulatívne letálne dávky sú podobne nízke, ako u brodifakumu. V koncentrácii 0,005% sú nástrahy dostatočne toxické na to, aby väčšina hlodavcov uhynula po jednorazovom príjme. Ostatné vlastnosti sú podobné brodifakumu.
#### Difetialon

Otázka: V ktorom roku bol flokumafen uvedený na trh ?
Odpoveď: 1984

Otázka: Derivát čoho je flokumafen ?
Odpoveď: derivát kumatetralylu

Otázka: Aké fyzikálno - chemické vlastnosti má flokumafen ?
Odpoveď: Technická látka je skoro biely prášok, bez pachu, bod topenia 181 – 191 °C (cis-izomér); vo vode je prakticky nerozpustný, rozpúšťa sa v niektorých organických rozpúšťadlách. S amínmi tvorí soli

Otázka: Aké sú hodnoty akútnej LD50 pre flokumafen u potkana hnedastého ?
Odpoveď: 0,25 – 0,56 mg/kg p.o

Otázka: Kde sa používa flokumafen ?
Odpoveď: na deratizáciu vnútri budov a v kanalizácii
Rodenticídna látka


Chemický názov (IUPAC): 3-(3-(4'-Brómbifenyl-4-yl)-1,2,3,4-tetrahydronaftalén-1-yl)-4-hydroxy-2H-chromén-2-ón; anglicky: brodifacoum. Na Slovensku mnoho prípravkov, napríklad Talon, Norat, Brodifex, Murin Forte a iné (kvapalné koncentráty obsahujúce 0,25% a hotové nástrahy obsahujúce 0,005% brodifakumu).
Čistá látka je biely prášok, technický materiál je skoro biely až krémovej farby, bez pachu, bod topenia 201 – 205 °C; vo vode nerozpustný, rozpustný v niektorých organických rozpúšťadlách. Soli s alkáliami tvorí len ťažko a tieto sú tiež minimálne rozpustné.
Na trh bol uvedený roku 1979 ako tretí antikoagulant 2. generácie; ide o brómderivát difenakumu. Je to celkovo najtoxickejší antikoagulant. Pôsobí neselektívne, je účinný proti všetkým druhom a kmeňom hlodavcov a to aj rezistentných voči iným antikoagulantom; je vysoko toxický aj pre necieľové organizmy. Používa sa hlavne na eradikáciu vysoko rezistentných populácii potkanov a myší; nesmie sa používať mimo zástavby, vo voľnej prírode či hospodárskych plochách.
Akútna LD50 pre potkana hnedastého je 0,24 mg/kg orálne, pre potkana čierneho 0,65 – 0,73 mg/kg a pre myš domovú 0,4 – 0,86 mg/kg orálne. Kumulatívne smrtelné dávky sa pohybujú rádovo v stotinách miligramu na kilogram hmotnosti a deň. Nástraha obsahujúca brodifakum v obvyklej koncentrácii (0,005% = 50 mg/kg) usmrcuje väčšinu hlodavcov už po jednorazovom požere. Brodifakum je vysoko toxický pre človeka, ako i domáce a divé zvieratá a vtáctvo; mal by sa preto používať len ak iné antikoagulanty nepostačujú. Rezistencie proti brodifakumu sú neznáme.
#### Flokumafen

Otázka: Aké fyzikálne a chemické vlastnosti má brodefakum ?
Odpoveď: Čistá látka je biely prášok, technický materiál je skoro biely až krémovej farby, bez pachu, bod topenia 201 – 205 °C; vo vode nerozpustný, rozpustný v niektorých organických rozpúšťadlách. Soli s alkáliami tvorí len ťažko a tieto sú tiež minimálne rozpustné

Otázka: Ktoré prípravky na Slovensku obsahujú rodenticídnu látku brodifakum ?
Odpoveď: Talon, Norat, Brodifex, Murin Forte

Otázka: V ktorom roku bol brodifakum uvedený na trh ?
Odpoveď: roku 1979

Otázka: Na aké druhy hlodavcov pôsobí brodifakum ?
Odpoveď: Pôsobí neselektívne, je účinný proti všetkým druhom a kmeňom hlodavcov

Otázka: Na čo sa používa brodifakum ?
Odpoveď: na eradikáciu vysoko rezistentných populácii potkanov a myší
Mníška


V rímskokatolíckej cirkvi sa ženy po vstupe do kláštora stávajú mníškami/rehoľníčkami až po zložení mníšskych/rehoľných sľubov. Mníšky a rehoľníčky sa riadia vypracovanými pravidlami rádu alebo kongregácie, do ktorej vstúpili. V katolíckej tradícii existuje celý rad jednotlivých pravidiel, ktorými sa vyznačujú jednotlivé rády. Aj keď odev býva podobný, tak sa pri jednotlivých rádoch odlišuje či už strihom habitu alebo jeho farbou (napr.  Kongregácia misionárok lásky, ktorú založila Matka Tereza nosí bielo-modrý odev. Všeobecne sa dá povedať, že keď žena vstupuje do kláštora najprv podstupuje počiatočnú skúšobnú dobu, postuláciu, keď sa stáva postulantkou. Toto obdobie zvyčajne trvá od šiestich mesiacov do jedného roka, jeho trvanie záleží od jednotlivého rádu. Keď postulantka zistí, že je pripravená na život mníšky, postúpi do ďalšieho obdobia, ktoré sa nazýva noviciát . Toto obdobie trvá jeden až dva roky, v ktorom sa ešte uchádzačka nestala mníškou/rehoľníčkou, pretože ešte nezložila mníšske/rehoľné sľuby. Po tomto období zloží dočasné sľuby, toto obdobie trvá jeden až tri roky. Po tomto období už zloží večné sľuby. Predstavená mníšok, ktorú určili alebo zvolili na čelo ženského kláštora sa nazýva opátka (zastarano abatiša). Všeobecne sa nazýva aj matka predstavená.

Otázka: Kedy sa ženy v budhizme stavajú mníškami / reholníčkami ?

Otázka: Akými pravidlami sa neriadia mníšky / reholníčky ?

Otázka: Čím sa líši spev jednotlivých mníšskych rádov ?

Otázka: Aká je farba klobúka členok rádu Kongregácie misionárok lásky ?

Otázka: Aký je zastaralý výraz pre predstavenú líšok - oblátku ?

Otázka: Kedy sa ženy v rímskokatolíckej cirkvi stavajú mníškami ?
Odpoveď: V rímskokatolíckej cirkvi sa ženy po vstupe do kláštora stávajú mníškami/rehoľníčkami až po zložení mníšskych/rehoľných sľubov.

Otázka: Akými pravidlami sa riadia mníšky ?
Odpoveď: pravidlami rádu alebo kongregácie, do ktorej vstúpili

Otázka: Čím sa líši odev jednotlivých mníšskych rádov ?
Odpoveď: strihom habitu alebo jeho farbou

Otázka: Aká je farba habitu Kongregácie misionárok lásky ?
Odpoveď: bielo-modrý

Otázka: Aký je zastaralý výraz pre predstavenú mníšok - opátku ?
Odpoveď: abatiša
James George Frazer

Bol zakladateľom odboru sociálnej antropológie v Spojenom kráľovstve. Angažoval sa tiež v oblasti etnológie. Zaoberal sa štúdiom mýtov a náboženstiev antiky a Orientu ako kultúrneho fenoménu. Patril do tretej generácie evolucionistov. Frazerovym vkladom do atropológie bola hlboká znalosť klasickej filológie a problematiky antických civilizácii a náboženstiev. V roku 1886 prijal Frazer ponuku od Williama Robertsona Smitha aby pre Encyklopediu Britanicu spracoval pojmy týkajúce sa "tabu", a "totemizmu". Niekoľkostranové štúdie sa stali základom pre Frazerove diela Totemizmus a exogamie, (Totemism and Exogamy" A Treatise on Certain Early Forms of Superstition and Society) a Zlatú ratolesť, (Golden Bough).

Otázka: Zakladateľom ktorého odboru bol antropológ James George Frazer ?
Odpoveď: sociálnej antropológie

Otázka: Čím sa zaoberal antropológ James George Frazer ?
Odpoveď: štúdiom mýtov a náboženstiev antiky a Orientu ako kultúrneho fenoménu
Anna Kútiková

V roku 1965 – 1979 členka KBD v Banskej Bystrici, od roku 1979 mimo divadla, externá hlásateľka Československého rozhlasu v Banskej Bystrici. Od roku 1963 účinkovala v ochotníckom Divadelnom súbore A. Sládkoviča v Banskej Bystrici. V KBD sa uplatnila najmä v postavách mladých dievčat: Lenka (Diablov most, 1966); Zlatovláska (Zlatovláska, 1970); Krása nevídaná (Krása nevídaná, 1972). Hlasové dispozície ju predurčovali stvárňovať detské postavy (Anička Škriatok v hre Anička Škriatok a Slamený Hubert, 1971) i rozprávkové bytosti (Koníček Hrbáčik v rovnomennej hre, 1975).

Otázka: Kedy napísala Anna Kútiková Krása nevídaná ?
Odpoveď: 1972

Otázka: V akom období bola Anna Kútiková členka KBD v Banskej Bystrici ?
Odpoveď: 1965 – 1979

Otázka: Kedy napísala Anna Kútiková Diablov most ?
Odpoveď: 1966

Otázka: Kedy napísala Anna Kútiková dielo Zlatovláska ?
Odpoveď: 1970
Palacinka

Názov pokrmu „palacinka“ sleduje stopy výpožičiek v niekoľkých jazykoch strednej a juhovýchodnej Európy. V rakúsko-bavorskej nemčine je slovo Palatschinke prevzaté z českého slova palačinka, to zase spolu so slovenským pochádza z maďarského palacsinta. Palacsinta pochádza z rumunského plăcintă (zákusok, koláč), ktorý pochádza z latinského slova placenta, kde znamenalo nielen plodové lôžko, ale aj plochý koláč. Slovo placenta potom vychádza z gréckeho πλακύς, ktoré je príbuzné so slovanským ploský.

Otázka: Aký je pôvod slova palacinka ?
Odpoveď: Názov pokrmu „palacinka“ sleduje stopy výpožičiek v niekoľkých jazykoch strednej a juhovýchodnej Európy. V rakúsko-bavorskej nemčine je slovo Palatschinke prevzaté z českého slova palačinka, to zase spolu so slovenským pochádza z maďarského palacsinta. Palacsinta pochádza z rumunského plăcintă (zákusok, koláč), ktorý pochádza z latinského slova placenta, kde znamenalo nielen plodové lôžko, ale aj plochý koláč. Slovo placenta potom vychádza z gréckeho πλακύς, ktoré je príbuzné so slovanským ploský.
Android (operačný systém)

Najnižšou vrstvou architektúry je jadro operačného systému, ktoré tvorí abstraktnú vrstvu medzi používaným hardvérom a zvyškom softvéru vo vyšších vrstvách. Jadro systému Androidu je postavené na Linuxe vo verzii 2.6. Využíva mnoho jeho vlastností, ako sú podpora správy pamäte, správa sietí, zabudované ovládače, správa procesov alebo súbežný beh aplikácií, ktoré bežia ako samostatné procesy s prioritou stanovenou systémom. Táto vlastnosť prispieva k stabilite a tiež ochrane systému. Naopak systém nepodporuje grafické používateľské rozhranie X Window System a ani úplnú sadu GNU knižníc. Dôvodom použitia jadra Linux bola tiež vlastnosť pomerne jednoduchej kompilácie na rôznych zariadeniach a tým zaručená prenositeľnosť.

Otázka: Čo je najnižšou vrstvou architektúry Androidu ?
Odpoveď: Najnižšou vrstvou architektúry je jadro operačného systému

Otázka: Na akej verzii linuxového jadra je postavený Android ?
Odpoveď: Jadro systému Androidu je postavené na Linuxe vo verzii 2.6

Otázka: Aké vlastnosti má Android ?
Odpoveď: podpora správy pamäte, správa sietí, zabudované ovládače, správa procesov alebo súbežný beh aplikácií, ktoré bežia ako samostatné procesy s prioritou stanovenou systémom

Otázka: Čo nepodporuje Android ?
Odpoveď: nepodporuje grafické používateľské rozhranie X Window System a ani úplnú sadu GNU knižníc.

Otázka: Čo tvorí najnižšia vrstva architektúry Androidu ?
Odpoveď: tvorí abstraktnú vrstvu medzi používaným hardvérom a zvyškom softvéru vo vyšších vrstvách
Android (operačný systém)

5. novembra 2007 bolo vytvorené zoskupenie Open Handset Alliance. Konzorcium, ktoré zahŕňalo spoločnosti zaoberajúce sa výrobou mobilných telefónov, čipov alebo mobilných aplikácií, napr. Google, HTC, Intel, LG, Motorola, NVidia, Qualcomm, Samsung, Texas Instrument a ďalších 25 spoločností. Cieľom tohto konzorcia bolo vyvinúť otvorený štandard pre mobilné zariadenia. V ten istý deň Open Handset Alliance ohlásila svoj prvý produkt, Android, otvorenú mobilnú platformu postavenú na jadre Linux verzie 2.6. Eric Schmidt dal pri tejto príležitosti vo svojom prejave najavo, že má Google s platformou Android veľké plány: "Dnešné oznámenie je omnoho ambicióznejšie, než iba Google telefón, ako špekulovala tlač v posledných niekoľkých týždňoch. Našou víziou je, že platforma, ktorú predstavujeme, bude môcť byť použitá na tisícoch rozdielnych telefónnych modeloch." O týždeň neskôr bol vydaný prvý Android SDK pre vývojárov pod licenciou open-source.

Otázka: Na akej verzii linuxového jadra je postavený Android ?
Odpoveď: 2.6

Otázka: Čo je cieľom zoskupenia Open Handset Alliance ?
Odpoveď: Cieľom tohto konzorcia bolo vyvinúť otvorený štandard pre mobilné zariadenia.

Otázka: Aké spoločnosti patrili do zoskupenia Open Handset Alliance ?
Odpoveď: spoločnosti zaoberajúce sa výrobou mobilných telefónov, čipov alebo mobilných aplikácií, napr. Google, HTC, Intel, LG, Motorola, NVidia, Qualcomm, Samsung, Texas Instrument a ďalších 25 spoločností.

Otázka: Kedy bolo vytvorené zoskupenie Open Handset Alliance ?
Odpoveď: 5. novembra 2007

Otázka: Čo povedal Eric Schmidt ?
Odpoveď: že má Google s platformou Android veľké plány
Android (operačný systém)

Android je rozsiahla open source platforma, ktorá vznikla najmä pre mobilné zariadenia (smartphone, PDA, navigácie, tablety). Zahŕňa v sebe operačný systém (založený na jadre Linux), middleware, používateľské rozhranie a aplikácie. Vyvíja ho konzorcium Open Handset Alliance, ktorého cieľom je progresívny rozvoj mobilných technológií, ktoré budú mať výrazne nižšie náklady na vývoj a distribúciu, a zároveň spotrebiteľom prinesú inovatívne používateľsky prívetivé prostredie. Pri vývoji systému boli brané do úvahy obmedzenia, ktorými disponujú klasické mobilné zariadenia ako výdrž batérie, menšia výkonnosť a málo dostupnej pamäte. Zároveň bolo jadro Androidu navrhnuté pre prácu na rôznom hardvéri. Systém tak môže byť použitý bez ohľadu na chipset, veľkosť či rozlíšenie obrazovky.

Otázka: Kto vyvíja Android ?
Odpoveď: Vyvíja ho konzorcium Open Handset Alliance

Otázka: Prečo vznikla Android platforma ?
Odpoveď: pre mobilné zariadenia (smartphone, PDA, navigácie, tablety)

Otázka: Čo v sebe zahŕňa Android ?
Odpoveď: Zahŕňa v sebe operačný systém (založený na jadre Linux), middleware, používateľské rozhranie a aplikácie.

Otázka: Je Android open source ?
Odpoveď: Android je rozsiahla open source platforma

Otázka: Čo bolo brané do úvahy pri vytváraní systému Android ?
Odpoveď: Pri vývoji systému boli brané do úvahy obmedzenia, ktorými disponujú klasické mobilné zariadenia ako výdrž batérie, menšia výkonnosť a málo dostupnej pamäte. Zároveň bolo jadro Androidu navrhnuté pre prácu na rôznom hardvéri
Cestovný pas

Cestovné pasy súčasne deklarujú právo na ochranu v zahraničí štátom, ktorý tento dokument vydal a vstup do krajiny, ktorá ho vydala. Cestovné pasy obsahujú fotografiu držiteľa, podpis, dátum narodenia, národnosť a iné znaky identifikujúce človeka. Niektoré krajiny do pasu dávajú aj tlačenú strojovo čitateľnú oblasť dokladov uľahčujúcu spracovanie. Najnovšie pasy obsahujú čip, ktorý okrem bežných údajov môže obsahovať aj biometrické údaje, ktoré uľahčujú identifikáciu predkladateľa dokladu ako oprávneného držiteľa.

Otázka: Čo obsahujú cestovné pasy ?
Odpoveď: fotografiu držiteľa, podpis, dátum narodenia, národnosť a iné znaky identifikujúce človeka

Otázka: Na čo súčasne slúžia cestovné pasy ?
Odpoveď: deklarujú právo na ochranu v zahraničí štátom, ktorý tento dokument vydal a vstup do krajiny, ktorá ho vydala
Ernest Nagel

 *  On the Logic of Measurement, 1930
 *  (spolu s M. R. Cohenom) An Introduction to Logic and Scientific Method, 1934
 *  Principles of the Theory of Probability, 1939
 *  The Formation of Modern Conceptions of Formal Logic in the Development of Geometry, 1939
 *  Sovereign Reason and Other Studies in the Philosophy of Science, 1954
 *  Logic without Metaphysics and Other Essays in the Philosophy of Science, 1956
 *  (spolu s J. R. Newmanom) Gödel's Proof, 1958
 *  The Structure of Science: Problems in the Logic of Scientific Explanation, 1961
 *  (spolu s R. B. Brandtom) Meaning and Knowledge. Systematic Readings in Epistemology, 1965
 *  (spolu s S. Brombergerom a A. Grünbaumom) Observation and Theory in Science, 1971
 *  Teleology Revisited and Other Essays in the Philosophy and History of Science, 1979

Otázka: Aké dielo napísal Ernest Nagel v roku 1979 ?
Odpoveď: Teleology Revisited and Other Essays in the Philosophy and History of Science, 1979

Otázka: Aké dielo napísal Ernest Nagel v roku 1971 ?
Odpoveď: (spolu s S. Brombergerom a A. Grünbaumom) Observation and Theory in Science, 1971

Otázka: Aké dielo napísal Ernest Nagel v roku 1930 ?
Odpoveď: On the Logic of Measurement, 1930

Otázka: Aké dielo napísal Ernest Nagel v roku 1939 ?
Odpoveď: Principles of the Theory of Probability, 1939
 *  The Formation of Modern Conceptions of Formal Logic in the Development of Geometry, 1939

Otázka: Aké dielo napísal Ernest Nagel v roku 1954 ?
Odpoveď: Sovereign Reason and Other Studies in the Philosophy of Science, 1954
Bača (povolanie)

Znalosť bačovania sa odovzdávala z generácie na generáciu. Bačovia a valasi sa svojimi vedomosťami o chove oviec výrazne odlišovali od pastierov iných hospodárskych zvierat. V dedinách si ich vážili, boli na spoločensky vyššej úrovni ako pastieri dobytka, ktorých úlohou bolo len pásť napríklad kravy alebo kozy. Bačovia, najmä z Liptova, boli vyhľadávaní, lebo poznali recepty na prípravu syrárskych výrobkov i žinčice na rozdiel od goralských bačov napríklad z Lendaku. Dediny, ktoré mali takých bačov  mali veľmi dobrú povesť. Majitelia oviec im radi zverovali svoje stáda, lebo verili, že sa o ne dobre postarajú, a ak bude potrebné budú vedieť ich aj liečiť. Bača musel byť nielen šikovný, čistotný, poriadkumilovný a čestný, ale musel mať autoritu.

Otázka: Ako sa zanedbávalo bačovanie ?

Otázka: Od koho sa bačovia a valasi neodlišovali ?

Otázka: Ako podceňovali bačov v dedinách ?

Otázka: Na akej spoločenskej úrovni neboli bačovia a valasi ?
Bača (povolanie)

Po dojení mlieko spracovávali na žinčicu, syry, bryndzu, oštiepky a niekedy aj na maslo. Rozhodujúcu úlohu mal pri tom bača, ktorý určoval kedy je mlieko teplé a vhodné na spracovanie. Postupoval takto: Ak bolo mlieko príliš studené muselo sa zohriať, ak bolo teplé muselo sa ochladiť. Napríklad tak, že puteru vypláchli studenou vodou. Najskôr sa vykonalo zrážanie mlieka – kľaganie. Na prípravu kľagu sa používal zvierací žalúdok. Najčastejšie z jahňaťa alebo kozľaťa. Mlieko sa zrazilo asi za pol hodiny. Bača to zisťoval ponorením prsta do mlieka. Ak zostal čistý mlieko bolo zrazené. Keď bolo mlieko zrazené a roztrepané, bača začal zberať syr. Keď urobil hrudku vložil ju do plátennej hrudianky. Bola z ľanového plátna. Keď syr odtiekol, hrudu položili na poličku – podišiar, kde dozrieval. Polička musela byť čistá, každý týždeň vyrajbaná kefou na mokro. V niektorých kolibách bola polica na syr umiestnená v komôrke. Srvátka, mlieko, ktoré zostalo po vybratí syra sa nazývala „levárka“ alebo „nevárka“. Preliala sa do čistého kotla a nad ohňom sa nechala za stáleho miešania zovrieť. Keď sa začala „kašiť“ bolo potrebné var zastaviť, zaliať srvátkou čo nakvapkala z hrudy syra. Potom sa nechala znovu zovrieť a keď sa rozpukla vrchná vrstva – „urda“ bolo potrebné ju hneď odstaviť z ohňa. V minulosti ako v kotle zovieralo, určovali bačovia počasie. Ak pri rozpuknutí urdy vyhodilo bublinu hore, malo byť pekné počasie. Keď len „pobočilo“ malo pršať. Z kotla sa zobrala vrchná vrstva – „urda“ veľkou varechou do putery. Tu sa dobre roztrepala na žinčicu. Stávalo sa, že na čerstvú žinčicu čakali pred kolibou ženy, aby ju odniesli do dediny. Za odmenu bačovi prinášali špiritus, slaninu, cigarety. Skysnutou žinčicou zahášali smäd kosci a ženy na lúkach.

Otázka: Čo je cmar ?

Otázka: Čo je to koagulácia ?

Otázka: Co sa používa na prípravu kýšky ?

Otázka: Kto na salaši určoval , kedy sa bude dojiť mlieko ?

Otázka: Na čo spracovali bača a valasi ovčiu vlnu ?
Bača (povolanie)

Valasi sa na salašoch náboženstvu veľmi nevenovali. Len niektorí silne veriaci sa modlili a ostatní sporadicky sa postili v piaty deň týždňa. Verili poverám, báli sa bosoriek a strigôňov, Boli dobrými znalcami počasia. Predpovedali ho podľa ranných zor i podľa večerného západu slnka. Počas voľného času vyrezávali črpáky na žinčicu, formy na oštiepky, fujary, píšťalky a pastierke palice. Mnohí boli dobrými hudobníkmi, vedeli spievať a hrať na ľudových hudobných nástrojoch. Na mnohých salašoch sa zrodili ľudové pesničky a povesti.

Otázka: Čomu v minulosti valasi vôbec   neverili ?

Otázka: Čoho sa čikoši veľmi báli ?

Otázka: Zlými znalcami čoho boli valasi ?

Otázka: Čo robili valasi počas svojej pracovnej doby ?
Bača (povolanie)

„Strižiar“ bol prvý valach po bačovi, ktorý pasie ovce zvané „strižky“. „Baraniar“ pásol barancov a „paselník“ ovce. „Honelník“ pásol a pomáhal na salaši. „Povaľač“ rúbal drevo, vozil vodu a vykonával pomocné práce. Osobitné postavenie mali pastieri nedojených oviec, jariek a baranov. Volali ich „jarčiar“ a „baraniar“. Ich hlavnou povinnosťou bolo pásť a v noci strážiť nedojené ovce a pomáhať pri ostatných salašníckych prácach. Valasi pásli celé dni a do koliby prišli len na obed a na noc. Valachov bolo na salaši viac. Najstarší mal po bačovi najvýznamnejšie postavenie. Volali ho „poubača“. V súčasnosti sa tieto tradície porušujú. Valasi do podtatranského Važca prišli z Podkarpatskej Rusi. Boli to Rusíni, ktorí sa udomácnili pod Vysokými Tatrami. Bolo to asi v 15. storočí. Dochovala sa o tom listina z roku 1580, v ktorej sa píše, že valasi pasú čriedy oviec a kôz na majetkoch Štrby a Važca. Tam sa spomínajú aj salaše.

Otázka: Kto nebol " strižiar " na salaši ?

Otázka: Ako sa nazývajú kone , ktoré na salaši pásol strižiar ?

Otázka: Čo nerobil " honelník " na salaši ?
Bača (povolanie)

Na salaši vyrábali syr – oštiepok. Syr o hmotnosti približne jeden kilogram pomrvili a natlačili do tlačiara. Dobre natlačenú nádobku vyprázdnili a syr nechali v kotlíku s horúcou vodou napariť. Potom sa syr vybral, vytlačila sa z neho srvátka. Keď bol dobre vytlačený bača ho v rukách formoval do tvaru šišky a zdobil pomocou drevenej formy. Hotové oštiepky sa solili v rôsole, ktorý sa pripravoval z prevarenej vody s pridaním „zvánovej“ soli. Potom sa vkladali do studeného rôsolu na aspoň 12 hodín. Hotové sa vešali pod strechu koliby. (citát) Syr sa vážil každých 14 dní. Za ten čas ho bača nazberal za 30 „hrúb“. Potom si po neho prichádzali salašníci.

Otázka: Na ako dlho sa zvykol syr vkladať do rôsolu ?
Odpoveď: aspoň 12 hodín

Otázka: Čo sa vyrábalo na salaši ?
Odpoveď: Na salaši vyrábali syr – oštiepok.

Otázka: Čo sa vytláčalo zo syra ?
Odpoveď: srvátka

Otázka: V čom sa solili hotové oštiepky ?
Odpoveď: Hotové oštiepky sa solili v rôsole
Bača (povolanie)

Po dojení mlieko spracovávali na žinčicu, syry, bryndzu, oštiepky a niekedy aj na maslo. Rozhodujúcu úlohu mal pri tom bača, ktorý určoval kedy je mlieko teplé a vhodné na spracovanie. Postupoval takto: Ak bolo mlieko príliš studené muselo sa zohriať, ak bolo teplé muselo sa ochladiť. Napríklad tak, že puteru vypláchli studenou vodou. Najskôr sa vykonalo zrážanie mlieka – kľaganie. Na prípravu kľagu sa používal zvierací žalúdok. Najčastejšie z jahňaťa alebo kozľaťa. Mlieko sa zrazilo asi za pol hodiny. Bača to zisťoval ponorením prsta do mlieka. Ak zostal čistý mlieko bolo zrazené. Keď bolo mlieko zrazené a roztrepané, bača začal zberať syr. Keď urobil hrudku vložil ju do plátennej hrudianky. Bola z ľanového plátna. Keď syr odtiekol, hrudu položili na poličku – podišiar, kde dozrieval. Polička musela byť čistá, každý týždeň vyrajbaná kefou na mokro. V niektorých kolibách bola polica na syr umiestnená v komôrke. Srvátka, mlieko, ktoré zostalo po vybratí syra sa nazývala „levárka“ alebo „nevárka“. Preliala sa do čistého kotla a nad ohňom sa nechala za stáleho miešania zovrieť. Keď sa začala „kašiť“ bolo potrebné var zastaviť, zaliať srvátkou čo nakvapkala z hrudy syra. Potom sa nechala znovu zovrieť a keď sa rozpukla vrchná vrstva – „urda“ bolo potrebné ju hneď odstaviť z ohňa. V minulosti ako v kotle zovieralo, určovali bačovia počasie. Ak pri rozpuknutí urdy vyhodilo bublinu hore, malo byť pekné počasie. Keď len „pobočilo“ malo pršať. Z kotla sa zobrala vrchná vrstva – „urda“ veľkou varechou do putery. Tu sa dobre roztrepala na žinčicu. Stávalo sa, že na čerstvú žinčicu čakali pred kolibou ženy, aby ju odniesli do dediny. Za odmenu bačovi prinášali špiritus, slaninu, cigarety. Skysnutou žinčicou zahášali smäd kosci a ženy na lúkach.

Otázka: Čo je to kľaganie ?
Odpoveď: zrážanie mlieka

Otázka: Na čo sa používal zvierací žalúdok ?
Odpoveď: Na prípravu kľagu

Otázka: Kto mal rozhodujúcu úlohu ohľadom spracovania mlieka ?
Odpoveď: bača

Otázka: Na čo spracovali bača a valasi mlieko po dojení ?
Odpoveď: Po dojení mlieko spracovávali na žinčicu, syry, bryndzu, oštiepky a niekedy aj na maslo.

Otázka: Mohli bača a valasi spracovať mlieko aj keď bolo príliš studené ?
Odpoveď: Ak bolo mlieko príliš studené muselo sa zohriať
Bača (povolanie)

Valasi sa na salašoch náboženstvu veľmi nevenovali. Len niektorí silne veriaci sa modlili a ostatní sporadicky sa postili v piaty deň týždňa. Verili poverám, báli sa bosoriek a strigôňov, Boli dobrými znalcami počasia. Predpovedali ho podľa ranných zor i podľa večerného západu slnka. Počas voľného času vyrezávali črpáky na žinčicu, formy na oštiepky, fujary, píšťalky a pastierke palice. Mnohí boli dobrými hudobníkmi, vedeli spievať a hrať na ľudových hudobných nástrojoch. Na mnohých salašoch sa zrodili ľudové pesničky a povesti.

Otázka: Čomu sa valasi veľmi nevenovali ?
Odpoveď: náboženstvu

Otázka: Čomu valasi verili ?
Odpoveď: Verili poverám, báli sa bosoriek a strigôňov

Otázka: Čoho sa báli valasi ?
Odpoveď: báli sa bosoriek a strigôňov,

Otázka: Čoho dobrými znalcami boli valasi ?
Odpoveď: Boli dobrými znalcami počasia.

Otázka: Čo robili valasi počas voľného času ?
Odpoveď: Počas voľného času vyrezávali črpáky na žinčicu, formy na oštiepky, fujary, píšťalky a pastierke palice.
Bača (povolanie)

Ženatých valachov navštevovali počas nedele manželky a deti a slobodných ich matky. Na salaš chodievali drevorubači, valasi zo susedných salašov, okoloidúci a gazdovia, ktorí si odnášali syr. Prinášali nové správy z dediny i z okolitého sveta. Bača ich hostil kyslou žinčicou. Sladkú, najkvalitnejšiu mávali valasi na raňajky. Najväčším sviatkom ovčiarov na salašoch bol deň na svätého Jána. Bača zabil a upiekol jahňa a pohostil ním všetkých, ktorí v ten deň salaš navštívili. Nechýbala zábava, valasi hrali na fujare, píšťalke spievali a tancovali.

Otázka: Kto navštevoval valachov v nedeľu ?
Odpoveď: Ženatých valachov navštevovali počas nedele manželky a deti a slobodných ich matky.

Otázka: Kto chodieval na salaš ?
Odpoveď: Na salaš chodievali drevorubači, valasi zo susedných salašov, okoloidúci a gazdovia, ktorí si odnášali syr.

Otázka: Čím bača hostil návštevníkov salašu ?
Odpoveď: Bača ich hostil kyslou žinčicou.

Otázka: Čo na salaši nechýbalo ?
Odpoveď: zábava
Bača (povolanie)

Každodenná práca na salaši sa uberala presne stanoveným harmonogramom. Ráno budil valachov bača. Rozdúchal oheň, pripravil teplú vodu. Potom všetci odišli dojiť ovce. Po dojení sa naraňajkovali a vyháňali ovce na pašu. Bača s pomocníkmi sa venovali každodennej práci. Umývali kotlíky, geletky, putery, nosili vodu, kŕmili ošípané, vyrábali syr, oštiepky a varili žinčicu. Len na Michala sa valasi vracali na poludňajšie dojenie. Počas ostatných dní dojili ovce dvakrát za deň, ráno a večer. Večer všetko poupratovali, poumývali a uložili sa na spánok. Bača sa ukladal na lôžko posledný.

Otázka: Čo správil ráno bača ?
Odpoveď: Rozdúchal oheň, pripravil teplú vodu.

Otázka: Kto budil ráno valachov ?
Odpoveď: bača

Otázka: Čomu sa venoval bača s pomocníkmi ?
Odpoveď: Bača s pomocníkmi sa venovali každodennej práci. Umývali kotlíky, geletky, putery, nosili vodu, kŕmili ošípané, vyrábali syr, oštiepky a varili žinčicu.

Otázka: Ako sa uberala každonenná práca na salaši ?
Odpoveď: presne stanoveným harmonogramom
Bača (povolanie)

Bačovská koliba bola ústrednou stavbou salaša. Slúžila nielen na ubytovanie valachov, ale aj na výrobu syrov, žinčice a ďalších produktov a na ich uskladnenie. Bača nebol majiteľom koliby. Vlastnil ju spolok. Bola zhotovená z dreva ihličnatých stromov, trámy boli otesané z jednej alebo z oboch strán. Mala sedlovú strechu. Jediným otvorom do nej boli dvere. Vo vysokohorských polohách Vysokých a Západných Tatier, kde bývali nečakané a prudké zmeny počasia, stavali koliby z kameňov. Boli trvácnejšie a nevyžadovali častú údržbu. Koliby väčšinou stáli na jednom mieste, málokedy ich premiestňovali. Neskôr sa stavali doštené koliby, ktoré bolo možné premiestňovať.

Otázka: Z čoho bola zhotovená typická koliba ?
Odpoveď: Bola zhotovená z dreva ihličnatých stromov, trámy boli otesané z jednej alebo z oboch strán

Otázka: Čo bola bačovská koliba ?
Odpoveď: Bačovská koliba bola ústrednou stavbou salaša.

Otázka: Kto nebol majiteľom koliby ?
Odpoveď: Bača

Otázka: Na čo slúžila bačovská ?
Odpoveď: Slúžila nielen na ubytovanie valachov, ale aj na výrobu syrov, žinčice a ďalších produktov a na ich uskladnenie.
Bača (povolanie)

Výhon stáda na salaš bol významnou udalosťou pre každú dedinu. K tomu smerovala všetka prípravná činnosť. Bola to dlho očakávaná dedinská udalosť. Kým sa tak stalo valasi a bača spolu s majiteľmi oviec preverili ich zdravotný stav, ošetrili ovciam ratice, majitelia označili jahňatá určené na ďalší chov, na ušiach oviec urobili rozpoznávacie znaky, ktoré boli pre každého majiteľa jedinečné a dedili sa z pokolenia na pokolenie. Predstavitelia salašných spolkov sa vybrali na salaše, prekontrolovali ich, prípadne opravili. Čas výhonu oviec sa tradične dodržiaval. Stanovoval sa podľa počasia na niektorý deň v druhej polovici apríla. Väčšinou sa tak udialo asi týždeň pred Ďurom (24. apríla). Vtedy museli byť ovce už na salaši. Nie vždy tak tomu bolo. Vo Važci ovce vyháňali neskôr, okolo 1. mája, keď sa roztopil sneh, lebo ovce v košiaroch pred prvým májom od zimy hynuli. Výhon bol veľmi slávnostný. Veľká črieda sa pomaly rozrastala v strede dediny, na hlavnej ulici. Bača dával pozor, aby všetky ovce boli v stáde, aby sa ani jedna nezatúlala. Potom vykročil pred stádom, sviatočne oblečený, ozdobený opaskom, v ruke s kyjakom, v druhej s drevenou miskou – „halbijou“, z ktorej sypal soľ pred ovce, ktoré za ním bežali, keď ich vyháňali z dvorov. Ženy, keď okolo nich prešiel bača, vylievali na neho hrnček s vodou a želali mu šťastie. Potom bača prežehnal stádo, ktoré už cestou na salaš sa popásalo.

Otázka: Čo bolo kedysi významnou udalosťou pre každú dedinu ?
Odpoveď: Výhon stáda na salaš

Otázka: Aká udalosť bola kedysi výhon stáda na salaš ?
Odpoveď: dlho očakávaná dedinská udalosť

Otázka: Čo sa preverovalo pred výhonom stáda na salaš ?
Odpoveď: Kým sa tak stalo valasi a bača spolu s majiteľmi oviec preverili ich zdravotný stav, ošetrili ovciam ratice, majitelia označili jahňatá určené na ďalší chov, na ušiach oviec urobili rozpoznávacie znaky, ktoré boli pre každého majiteľa jedinečné a dedili sa z pokolenia na pokolenie.