lukasjanek/skquad huggingface dataset:
T-43

Napriek týmto všetkým zlepšeniam a lacnejšej výrobe a lepším parametrom tank nebol zaradený do výroby, rozhodol o tom samotný Stalin, ktorý to odôvodnil tým, že by to bola komplikácia vo výrobe, keby sa museli meniť výrobné postupy, pretože už bolo po najväčšej tankovej bitke v dejinách v Kurskom oblúku kde ZSSR stratilo vyše 6000 tankov, pričom Nemecko stratilo iba 720 tankov (už sa zúčastnil Tiger I a Panther I) a z obavy, že by došlo k zníženiu počtu vyrobených kusov, výrobu tanku T-43 zamietol. Preto sa z T-43 neskôr použili tie vylepšenia, ktoré neznamenali veľkú komplikáciu vo výrobe ako torzný podvozok, nová veža, nová prevodovka, nový kanón z čoho postupnou aplikáciou zlepšení vznikol tank T-34-76 vz 43 a neskôr T-34-85.

Otázka: Koľko tankov stratilo ZSSR v najväčšej tankovej bitke pri meste Kursk v Druhej svetovej vojne ?
Odpoveď: vyše 6000 tankov

Otázka: Koľko tankov stratilo Nemecko v najväčšej tankovej bitke pri meste Kursk v Druhej svetovej vojne ?
Odpoveď: iba 720 tankov

Otázka: Kto zamietol výrobu sovietskeho tanku T-43 ?
Odpoveď: Stalin
Čung-kuo čung-jang tien-š’-tchaj

Čung-kuo čung-jang tien-š'-tchaj (po čínsky 中國中央電視臺 – pchin-jin: zhōng guó zhōng yāng diàn shì tái; doslova Ústredná/centrálna televízna stanica Ríše stredu/Číny; po anglicky China Central Television, skr. CCTV) je štátna televízna spoločnosť v ČĽR. Vysiela na 19 televíznych staniciach (názvy všetkých sa v skratke začínajú na CCTV) a môže ju prijímať vyše jednej miliardy divákov. Niektoré stanice sú cudzojazyčné (angličtina, francúzština, ruština). Stanica priamo podlieha najvyšším funkcionárom Ústredného oddelenia propagandy Komunistickej strany Číny. Televízia sídli v budove Čung-jang tien-š’-tchaj cung-pu ta-lou.

Otázka: Aký je doslovný preklad názvu televízie Markíza ?

Otázka: Aká je slovenská skratka televízie Čung - kuo čung - jang tien - š’-tchaj ?

Otázka: Čo nie je Čung - kuo čung - jang tien - š’-tchaj ?

Otázka: Koľko panvíc má Čung - kuo čung - jang tien - š’-tchaj ?

Otázka: Komu nepodlieha televízna stanica Čung - kuo čung - jang tien - š’-tchaj ?

Otázka: Aký je doslovný preklad názvu televízie Čung - kuo čung - jang tien - š’-tchaj ?
Odpoveď: Ústredná/centrálna televízna stanica Ríše stredu/Číny

Otázka: Aká je anglická skratka televízie Čung - kuo čung - jang tien - š’-tchaj ?
Odpoveď: CCTV

Otázka: Čo je Čung - kuo čung - jang tien - š’-tchaj ?
Odpoveď: štátna televízna spoločnosť v ČĽR

Otázka: Koľko staníc má Čung - kuo čung - jang tien - š’-tchaj ?
Odpoveď: 19

Otázka: Komu podlieha televízna stanica Čung - kuo čung - jang tien - š’-tchaj ?
Odpoveď: najvyšším funkcionárom Ústredného oddelenia propagandy Komunistickej strany Číny
Zoltán Klimo

Študoval na gymnáziu v Banskej Bystrici, neskôr v rokoch 1924 – 1930 medicínu na Lekárskej fakulte Karlovej univerzity v Prahe. Roku 1930 dosiahol titul MUDr., 1946 doc. a 1967 univerzitný profesor. V rokoch 1930 – 1936 pracoval ako asistent na psychiatrickej klinike v Prahe. Neskôr, v rokoch 1936 – 1938 ako pracovník neuropsychiatrickej kliniky v Bratislave. V rokoch 1938 – 1945 bol prednostom nemocnice v Martine. V rokoch 1946 – 1948 bol prednostom neuropsychiatrického oddelenia Štátnej nemocnice v Košiciach. V období rokov 1948 – 1972 pracoval ako prednosta psychiatrickej kliniky a vedúci katedry psychiatrie na Lekárskej fakulte Univerzity Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach. Počas Slovenského národného povstania bol vedúci neuropsychologického oddelenia v Banskej Bystrici. Zameriaval sa na problémy diagnostiky a terapie nervových chorôb a na protialkoholickú liečbu. Vypracoval novú koncepciu liečby delirium tremens.

Otázka: Kde študoval Zoltán Klimo medicínu ?
Odpoveď: na Lekárskej fakulte Karlovej univerzity v Prahe

Otázka: Na aké medicínske problémy sa zameriaval Zoltán Klimo ?
Odpoveď: na problémy diagnostiky a terapie nervových chorôb a na protialkoholickú liečbu

Otázka: Akú novú liečebnú koncepciu vytvoril Zoltán Klimo ?
Odpoveď: Vypracoval novú koncepciu liečby delirium tremens

Otázka: Na ktorom gymnáziu študoval Zoltán Klimo ?
Odpoveď: na gymnáziu v Banskej Bystrici

Otázka: Aké tituly dosiahol Zoltán Klimo ?
Odpoveď: Roku 1930 dosiahol titul MUDr., 1946 doc. a 1967 univerzitný profesor
Tekovská Breznica

Tekovská Breznica leží na ľavom brehu rieky Hron, 5 km južne od Novej Bane a 5 km severne od Hronského Beňadiku. Cez kataster obce prechádza rýchlostná cesta R1. Obec sa nachádza na juhozápadných pahorkoch Štiavnických vrchov, v doline medzi vrchmi Veľký Inovec a Priesil. Nadmorská výška obce sa pohybuje medzi 186 a 746 metrami. Cez chotár obce preteká rieka Hron. Neďaleko Tekovskej Breznice sa týči najmladšia sopka Strednej Európy a pod vrchom Chmelinie je lávová jaskyňa Sezam. Blízke osídlenia sú Orovnica, Nová Baňa a Hronský Beňadik.

Otázka: Na akej rieke leží obec Tekovská Brezina ?
Odpoveď: Hron

Otázka: Koľko kilometrov južne sa nachádza obec Tekovská Brezina od Novej Bane ?
Odpoveď: 5 km
Nanebovzatie Panny Márie (Tizian)

Na Nanebovzatie Panny Márie treba pozerať ako na medzník v Tizianovej umeleckej kariére. Je nesporné, že pri tvorbe diela sa nechal inšpirovať staršími velikánmi talianskej renesancie - postavy odrážajú vplyv Michelangela, kompozícia obrazu je odkazom na tvorbu Raffaela. Tizianovou túžbou pri práci na tomto obraze bola predovšetkým snaha prelomiť určité konvencie v tradícii benátskej maľby a dospieť k symbióze teatrálnosti a dynamického podania diela, teda čŕt, ktoré sa odvtedy stali najvýraznejšími charakteristickými prvkami jeho tvorby. Tizian svojím obrazom v Bazilike Santa Maria Gloriosa dei Frari v Benátkach vytvoril výtvarný kánon Nanebovzatia Panny Márie, napodobňovaný a používaný umelcami v priebehu nasledujúcich dvoch storočí.

Otázka: Kým sa maliar Tizian inšpiroval pri tvorbe obrazu Nanebovzatie Panny Márie ?
Odpoveď: Je nesporné, že pri tvorbe diela sa nechal inšpirovať staršími velikánmi talianskej renesancie - postavy odrážajú vplyv Michelangela, kompozícia obrazu je odkazom na tvorbu Raffaela

Otázka: Kde sa nachádza obraz Nanebovzatie Panny Márie maliara Tiziana ?
Odpoveď: v Bazilike Santa Maria Gloriosa dei Frari v Benátkach

Otázka: Čo bolo túžbou Tiziana pri práci na obraze Nanebovzatie Panny Márie ?
Odpoveď: predovšetkým snaha prelomiť určité konvencie v tradícii benátskej maľby a dospieť k symbióze teatrálnosti a dynamického podania diela, teda čŕt, ktoré sa odvtedy stali najvýraznejšími charakteristickými prvkami jeho tvorby
Nanebovzatie Panny Márie (Tizian)

Kým pozemská sféra pôsobí na diváka chaotickým dojmom a výrazy tvári postáv sú ohromené dianím nad ich hlavami, z Márie vyžaruje ľahkosť a pokora. Doprevádzaná zástupom anjelov a obklopená tajomnou ohnivou žiarou vznáša sa na obláčiku a jej pohľad vyjadrujúci nadšenie a pripravenosť stretnúť sa s Otcom svojho Syna sa upiera nahor, kde ju pokojne a so vznešeným majestátom očakáva Boh Otec. Ten má po ľavej ruke archanjela Michala, ktorý je pripravený Máriu korunovať. Zjednocujúcim prvkom celého diela je intenzívna červená farba odevov apoštolov, Márie a Boha Otca.

Otázka: Čo je zjednocujúcim prvkom Tizianovho Nanebovzatia Panny Márie ?
Odpoveď: intenzívna červená farba odevov apoštolov, Márie a Boha Otca.
Nanebovzatie Panny Márie (Tizian)

Nanebovzatie v náboženskom význame vyjadruje, že Panna Mária bolo vzatá a odnesená do neba s telom i dušou. Po prvých dielach s týmto motívom, pochádzajúcich z 13. storočia, sa v umení sformoval ustálený typ zobrazovanie námetu nanebovzatia: kompozícia je zostavená z dvoch horizontálne usporiadaných zložiek. Jadro tvorí postava Panny Márie, stojacej alebo sediacej na tróne, ktorú do nebies sprevádzajú alebo odnášajú anjelské chóry. Mária má ruky zopnuté v modlitbe alebo ich vzpína s pohľadom smerom k nebu. Dolu na zemi sú apoštoli, zoskupení okolo prázdneho hrobu, a v posvätnej úcte pozerajú na Pannu Máriu. Niekedy ich dopĺňajú svätci alebo iné postavy, ako napríklad donátori. Niekedy je dielo doplnené o tretiu zložku - zobrazenie Boha Otca, ktorý na nebesiach s vítajúcim gestom očakáva Pannu Máriu.

Otázka: Čo vyjadruje Nanebovzatie Panny Márie v náboženskom význame ?
Odpoveď: vyjadruje, že Panna Mária bolo vzatá a odnesená do neba s telom i dušou

Otázka: Ako vyzerá kompozícia umeleckých diel Nanebovzatia Panny Márie ?
Odpoveď: Jadro tvorí postava Panny Márie, stojacej alebo sediacej na tróne, ktorú do nebies sprevádzajú alebo odnášajú anjelské chóry. Mária má ruky zopnuté v modlitbe alebo ich vzpína s pohľadom smerom k nebu. Dolu na zemi sú apoštoli, zoskupení okolo prázdneho hrobu, a v posvätnej úcte pozerajú na Pannu Máriu. Niekedy ich dopĺňajú svätci alebo iné postavy, ako napríklad donátori. Niekedy je dielo doplnené o tretiu zložku - zobrazenie Boha Otca, ktorý na nebesiach s vítajúcim gestom očakáva Pannu Máriu.
Nanebovzatie Panny Márie (Tizian)

Motív Nanebovzatia Panny Márie (Assumptio) pochádza z apokryfných podaní, teda textov nezahrnutých do kanonických kníh Biblie. Rozprávania o nanebovzatí Bohorodičky, všeobecne známe pod spoločným pomenovaním Transitus Mariae, pochádzajú už z 3. a 4. storočia. Ich obsah bol pravidelne doplňovaný o nové prvky a konečnú podobu nadobudli v Zlatej legende (Legenda Aurea), diele historika Iacopa da Varazze z rokov 1255 - 1266. Napriek tomu, že Nový zákon neobsahuje žiadnu zmienku o Nanebovzatí, táto téma sa stala veľmi častým námetom umelcov všetkých umeleckých epoch a jej zhmotnenie nachádzame v mnohých chrámoch a galériách. Význam tejto udalosti dosahoval vrchol v období protireformácie; v opozícii proti protestantom rímskokatolícka cirkev zdôrazňovala predovšetkým tri najdôležitejšie aspekty v živote Panny Márie - nesporné panenstvo, Nepoškvrnené počatie a Nanebovzatie.

Otázka: Odkiaľ pochádza motív Tizianovho Nanebovzatia Panny Márie ?
Odpoveď: pochádza z apokryfných podaní, teda textov nezahrnutých do kanonických kníh Biblie

Otázka: Pod akým názvom sú známe rozprávania o Nanebovzatí Panny Márie ?
Odpoveď: pod spoločným pomenovaním Transitus Mariae

Otázka: Z ktorého obdobia pochádzajú rozprávania o Nanebovzatí Panny Márie ?
Odpoveď: už z 3. a 4. storočia
Copán

V roku 822 (z ktorého pochádza posledný datovaný monument z mesta) nastúpil na trón U-Kit-Tok a v priebehu 10 rokov sa ústredná vláda zrútila. Nastalo obdobie prudkého vyľudňovania, až kým do roku 1200 Mayovia oblasť úplne neopustili. Práve v Copáne sa v roku 1995 konali vykopávky zamerané na vyriešenie záhadného procesu vyľudňovania južných mayských nížin. Ukázali, že počet obyvateľov údolia Copánu sa medzi rokmi 700 a 850 každých 90 rokov zdvojnásoboval. 80% percent obyvateľov žilo v meste s hustotou obyvateľov v mestskom jadre až 8000 (!) osôb na km2. Celkovo takisto 80% obyvateľov údolia žilo v chatrčiach, čo názorne ukazuje neudržateľné sociálne pomery copánskeho „štátika“. Po roku 850 sa v priebehu niekoľkých desaťročí mesto a okolie vyľudnilo, kým vidiecka populácia vzrástla o 20%. Nakoniec do roku 1150 počet obyvateľov Copánu celkovo klesol o 75%.

Otázka: O koľko percent klesol počet obyvateľstva v Copáne do roku 1150 ?
Odpoveď: klesol o 75%.

Otázka: V ktorom roku sa v Copáne konali vykopávky zamerané na vyriešenie záhadného procesu vyľudňovania južných mayských nížin ?
Odpoveď: v roku 1995

Otázka: Čo sa konalo v Copáne v roku 1995 ?
Odpoveď: konali vykopávky zamerané na vyriešenie záhadného procesu vyľudňovania južných mayských nížin

Otázka: Do akého roku klesol počet obyvateľstva v Copáne o 75 % ?
Odpoveď: do roku 1150

Otázka: Čo sa stalo s mestom Copán po roku 850 ?
Odpoveď: Po roku 850 sa v priebehu niekoľkých desaťročí mesto a okolie vyľudnilo
Kalifornia

Kalifornská zlatá horúčka začala v roku 1848, kedy sa dramaticky zmenili podmienky v Kalifornii, čo súviselo s nárastom ekonomiky a počtu obyvateľov. Začiatkom 20. storočia bolo Los Angeles označené ako centrum zábavného priemyslu. Okrem prosperujúceho poľnohospodárskeho priemyslu sú v Kalifornii aj ďalšie rastúce oblasti priemyslu ako ropný, kozmonautika a počítačový. Kalifornia patrí medzi 10. najlepšie ekonomicky vyvíjajúcich sa štátov a 34. štát s najväčším počtom obyvateľov na svete po Poľsku.

Otázka: Kedy začala Kalifornská zlatá horúčka ?
Odpoveď: v roku 1848
Zbojník Jurko

Zbojník Jurko je prvý dlhometrážny slovenský animovaný film. V roku 1976 ho vytvoril Viktor Kubal, slovenský scenárista, režisér a animátor. Pri Zbojníkovi Jurkovi si ako predlohu vybral legendu o najznámejšom slovenskom zbojníkovi Jánošíkovi. Príbeh Jánošíka – ktorý bohatým bral a chudobným dával – sa v podstate neodlišuje od svojich filmových predchodcov, či tradovanej legendy. Jediným rozdielom je, že Kubal vo svojom filme zhmotnil svoje presvedčenie, že legenda Jura Jánošíka bude žiť večne a nezničia ju žiadni drábi s hákom.

Otázka: Kto vytvoril film Zbojník Jurko ?
Odpoveď: Viktor Kubal

Otázka: Ako sa nazýva prvý dlhometrážny slovenský animovaný film ?
Odpoveď: Zbojník Jurko

Otázka: Akú legendu si Viktor Kubal vybral ako predlohu pre film Zbojník Jurko ?
Odpoveď: legendu o najznámejšom slovenskom zbojníkovi Jánošíkovi

Otázka: Aké presvedčenie zhmotnil Kubal vo filme Zboník Jurko ?
Odpoveď: presvedčenie, že legenda Jura Jánošíka bude žiť večne a nezničia ju žiadni drábi s hákom.

Otázka: V ktorom roku bol vytvorený film Zbojník Jurko ?
Odpoveď: V roku 1976
Kouřimská tabule

Je to plochá pahorkatina vzniknutá na turónských slieňovcov, piesočnatých slieňovcov, ílovcov a pieskovcov zakrývajúcich svory, svorové ruly, ortoruly, migmatity a amfibolity, vychádzajúce v údolných zárezoch a na eleváciách. Tvoria prevažne akumulačné reliéfy rozsiahlych staropleistocénnych a stredopleistocénnych terás Labe, väčšinou zakrytých sprašami a prerezaných
hlbokými eróznymi údoliami epigenetického pôvodu v povodí Výrovky, odkrývajúcich kriedové a kryštalinické podložie. Staropleistocénnou eróziou boli vypreparované rulové a amfibolitové ostrovy s príbojovými usadeninami kriedového mora.
Pahorkatina je zalesnená asi z 3% hlavne na svahoch údolíčiek - borovicové porasty so
smrekom alebo dubom, smrekové porasty, ojedinele dubohrabiny, hojné agátiny. Zrázy sú ojedinele aj trávnaté, dominujú rozľahlé polia, v okolí Kouřimi sú sady. Na Bečvárke vznikla kaskáda rybníkov. Sú tu stopy po osídlení zo slovanskej hradištnej doby.
Okrsok zahŕňa chránené územia Stráň u Chroustova, Stráně u splavu, Lom u Radimi, Stébelnatá rula, Sládkova stráň a Lom u Nové Vsi.

Otázka: Čo je Kouřimská tabule ?
Odpoveď: plochá pahorkatina

Otázka: Z koľkých percent je Kouřimská tabule zalesnená ?
Odpoveď: 3%
Morské oko (pleso)

Najstaršie zmienky o Morskom oku sú z roku 1575. V roku 1637 kráľ Vladislav IV. dal právo užívania pastvísk pri Morskom oku Władysławovi Nowobilskému. Morské oko sa stalo súkromnym vlastníctvom roku 1824, kedy Dolinu Rybieho potoka odkúpil od rakúskej vlády Emanuel Homolacs. Od roku 1933 je vlastníkom Morského oka a okolia poľský štát. Na konci 19. storočia vypukol hraničný spor medzi Rakúskom a Uhorskom o priebeh hranice a vlastníctvo Morského oka (tzv. Spor o Morské oko). Zmierovací súd v Grazi rozhodol 13. septembra 1902, že sporná oblasť patrí Rakúsku resp. jeho provincii Galícii.

Otázka: Z akého roku sú najstaršie maľby jazera Morské oko ?

Otázka: Komu dal kráľ Vladislav IV .   právo rybolovu v jazere Morské oko ?

Otázka: Kedy sa stalo Morské oko súčasťou svetového dedičstva UNESCO ?

Otázka: Od ktorého roku je vlastníkom plesa Czarny Staw Polski poľský štát ?

Otázka: Kto sa stal vlastníkom plesa Wole oko v roku 1933 ?

Otázka: Z akého roku sú najstaršie zmienky o jazere Morské oko ?
Odpoveď: z roku 1575

Otázka: Komu dal kráľ Vladislav IV . v roku 1637 právo užívania pastvísk pri jazere Morské oko ?
Odpoveď: Władysławovi Nowobilskému

Otázka: Kedy sa stalo pleso Morské oko súkromným vlastníctvom Emanuela Homolasca ?
Odpoveď: 1824

Otázka: Aký hraničný spor vypukol medzi Rakúskom a Uhorskom koncom 19 . storočia ?
Odpoveď: Uhorskom o priebeh hranice a vlastníctvo Morského oka (tzv. Spor o Morské oko)

Otázka: Kto je vlastníkom plesa Morské oko od roku 1933 ?
Odpoveď: poľský štát
Štátny znak Vatikánu

Na červenom štíte sa pod zlato-striebornou trojitou pápežskou tiarou nachádzajú dva prekrížené svätopeterské kľúče. Pravý kľúč, zlatý, sa nazýva zväzovací, ľavý, strieborný, je rozväzovací. Ich pomenovanie vychádza z Matúšovho evanjelia (Mt 16, 18 – 19): 18 A ja ti hovorím: Ty si Peter, a na tej skale postavím svoju cirkev a pekelné brány ju nepremôžu. 19 Dám ti kľúče kráľovstva nebeského, a čokoľvek zviažeš na zemi, bude zviazané na nebesiach, a čokoľvek rozviažeš na zemi, bude rozviazané na nebesiach.

Otázka: Ako sa nazýva pravý kľúč na štátnom znaku Vatikánu ?
Odpoveď: zväzovací

Otázka: Ako sa nazýva ľavý kľúč na štátnom znaku Vatikánu ?
Odpoveď: rozväzovací

Otázka: Čo sa nachádza na štátnom znaku Vatikánu ?
Odpoveď: Na červenom štíte sa pod zlato-striebornou trojitou pápežskou tiarou nachádzajú dva prekrížené svätopeterské kľúče

Otázka: Z čoho vychádza pomenovanie kľúčov na štátnom znaku Vatikánu ?
Odpoveď: z Matúšovho evanjelia

Otázka: Čo sa nachádza v Matúšovom evanjeliu , 16 až 19 . verši ?
Odpoveď: A ja ti hovorím: Ty si Peter, a na tej skale postavím svoju cirkev a pekelné brány ju nepremôžu. 19 Dám ti kľúče kráľovstva nebeského, a čokoľvek zviažeš na zemi, bude zviazané na nebesiach, a čokoľvek rozviažeš na zemi, bude rozviazané na nebesiach
Horský nosič

Dňa 13. novembra 1961 sa uskutočnil prvý zásobovací let. Z futbalového ihriska v Novom Smokovci štartoval Mi-1. Náklady boli prepravované  na chaty v podvesných klietkach, ktoré boli vypletené popruhmi, koks sa prepravoval v duralových kónických nádobách s výsypným mechanizmom. Niektoré potraviny dopravoval na palube vrtuľník Mi-4. Vrtuľníky dole znášali odpad z chát a obaly z potravín, prípadne prázdne pivové fľaše. Prevážali drevo, koks, uhlie, naftu, petrolej, pečivo a chlieb, kompóty, konzervy, minerálky, sirupy, víno a liehoviny, pivo, zemiaky a iné potraviny, pracie prostriedky, pomocný materiál a  bielizeň. Spolu na chaty za niekoľko dní vyviezli 44870 kg. Mali šťastie, že bolo priaznivé počasie, ale aj tak sa „vyvážky“ neobišli bez strát.

Otázka: Čo znášali vzducholode dole z chaty počas výstavby úseku visutej lanovky z Tatranskej Lomnice na Skalnaté pleso ?

Otázka: V čom neboli prepravované náklady počas výstavby úseku visutej lanovky z Tatranskej Lomnice na Skalnaté pleso ?
Horský nosič

Uhorský karpatský spolok sa koncom 19. storočia rozhodol sprístupniť tatranské doliny turistickej verejnosti a umožniť návštevníkom predĺžiť si pobyt výstavbou vysokohorských chát. Horskí nosiči sa výdatne zapojili do výstavby Téryho chaty a mnohých ďalších. Nosili na chrbtoch v plachtách, prútených košoch, upevnených trakmi na ramenách, drevo, kamene, cement, pracovné nástroje, potraviny a iné potrebné predmety až do výšky nad 2000 mnm. Tieto transportné prostriedky využívali pri domácich prácach na nosenie dreva, sena, hnoja, výrobkov zo salašov. Dodnes sa zachovali klasické názvy, ako plafta (plachta), tovar uložený v plachte (bžemjonecko – bremienko) alebo zajda a grastuch.

Otázka: Do akej nadmorskej výšky nosili nosiči potrebné veci na výstavbu Tomašovej chaty ?

Otázka: Kedy   nesprístupnil Uhorský karpatský spolok tatranské doliny turistickej verejnosti ?

Otázka: Kto sa nikdy nezapájal do výstavby Téryho chaty ?
Horský nosič

Po dokončení lanovky sa mnohí robotníci zamestnali ako profesionálni vysokohorskí nosiči. Vynášali na chaty potraviny, palivo, nábytok a iné spotrebné predmety. Náklady nosili na drevených krošniach. Nosenie bolo ich zamestnaním. Ráno ešte za tmy vyrážali na cestu a vracali sa domov po zotmení alebo nocovali na nižšie položenej chate, najčastejšie na chate Kamzík na Starolesnianskej poľane. Na Téryho chatu alebo na Zbojnícku chatu urobili dve vynášky za deň, niektorí menej. Do polovice 20. storočia im platili za vynesenie 1 kilogramu nákladu 1,20 Kčs, na Zamkovského chatu 70 halierov. Pre nosičov v tom čase to bol dobrý zárobok. Medzi najznámejších profesionálnych horských nosičov patrili Ondrej Hudáček a jeho manželka Mária z Lendaku, Ondrej Kačmarčík, Ján Čižík, Štefan Tomaško, Jozef Bobák a iní z Novej a Starej Lesnej z Veľkého Slavkova, Spišskej Soboty a iných obcí. Nosili náklady na chaty vo Veľkej a Malej Studenej doline. Nosiči z Batizoviec, Gerlachova, Štôly a Mengusoviec zásobovali Sliezsky dom. Chatu po Rysmi zásobovali horolezci a chatári. Profesionálni nosiči skončili svoju prácu v 60. rokoch 20. storočia. Na ich miesta nastúpili príležitostní brigádnici, chatári a ich pomocníci,  horolezci, športovci, ktorí  vynáškami trénovali kondíciu, nosiči, ktorí sa rozhodli pracovať brigádnicky niekoľko sezón. i takí, ktorí zostali dlhšie a hľadali nový rozmer svojho života.

Otázka: Na čom nosil náklady šerpovia ?

Otázka: Kto patril medzi najznámejších tatranských chatárov ?

Otázka: Koľko vynášiek za deň urobili profesionálni nosiči na chatu pod Rysmi ?

Otázka: Koľko stálo vynesenie tovaru profesionálnym vysokohorským nosičom na Slizsky dom ?

Otázka: Kedy začali vo Vysokých Tatrách pracovať profesionálni vysokohorskí nosiči ?
Horský nosič


Nazývali ho „kráľom tatranských nosičov“. Pochádzal z Lendaku. Narodil sa v roku 1913, zomrel v roku 1990. Bol najlepším profesionálnym nosičom povojnovej doby. Túto prácu robil niekoľko desiatok rokov. Začínal na stavbe visutej lanovky na Lomnický štít, nosil na Zamkovského chatu, Téryho a Zbojnícku chatu. Každý deň urobil dve vynášky, na Zamkovského chatu šesť aj sedemkrát za jediný deň. Rekordnou vynáškou bola 137 kg vážiaca pec, ktorú vyniesol na Zamkovského chatu. Pri práci mu pomáhala jeho manželka Mária. Bola prvou vysokohorskou profesionálnou nosičkou vo Vysokých Tatrách. Začala nosiť ako zrelá štyridsiatnička, matka štyroch detí. Nosievala priemerne 30 kg náklady. „Pec si naložil na chrbát ako plecniak. Len raz si na ceste ku chate oddýchol“, spomínala na rekordnú túru jeho manželka. Ondrej Hudáček nosil do svojich 62 rokov. (Trasa z Chaty Kamzík na Téryho chatu má prevýšenie 715 metrov. Nosičovi, ktorý nesie napríklad 60 kg náklad v lete za priaznivého počasia trvá 3 – 3.5 hod., v zime 4 – 6 hod.).

Otázka: Odkiaľ pochádzal Libor Hudáček ?

Otázka: V ktorom roku sa stal Ondrej Hudáček tatranským nosičom ?

Otázka: Do akého veku vynášala náklady na vysokohorské chaty manželka Ondreja Hudáčka ? ?

Otázka: Ako dlho trvá tatranskému nosičovi v lete cesta na Rainerovu chatu ?

Otázka: Kedy zomrela manželka Ondreja Hudáčka ?
Horský nosič

Na jeseň  23. novembra 1957 prvý raz pristála na futbalovom ihrisku v Novom Smokovci vojenská  helikoptéra Mi-4. Urobila niekoľko letov na Sliezsky dom do výšky 1670 mnm. Vynášala elektroinštalačný materiál potrebný na energetické zásobovanie horského hotela. O štyri roky neskôr 9. novembra 1961 na futbalovom ihrisku v Novom Smokovci pristála helikoptéra Mi-4 a o deň nato Mil Mi-1. Ministerstvo vnútorného obchodu uvažovalo o zásobovaní vysokohorských chát vrtuľníkmi vo Vysokých a Nízkych Tatrách, vo Vrátnej a v Krkonošiach. Hlavným dôvodom bolo eliminovať prácu horských nosičov na Téryho chatu, Zbojnícku a Zamkovského chatu a konských povozov, ktoré zásobovali Sliezsky dom a Chatu pri Zelenom plese, „zhospodárniť“ a urýchliť zásobovanie. V Nízkych Tatrách sa uvažovalo o zásobovaní Štefánikovej chaty. V roku 1961 sa do riešenia úlohy zapojili Čs. aerolínie a ich závod Agrolet, ktorý od armády prevzal dva vrtuľníky – Mi-1 a Mi-4.

Otázka: Kedy po prvýkrát pristála vzducholoď na futbalovom ihrisku v Starom Smokovci ?

Otázka: Čo vynášala helikoptéra v roku 1757 na Sliezky dom ?
Horský nosič

Prvý výstup robotníkov na Lomnický štít sa uskutočnil 15. júla 1936. Horskí vodcovia označili výstupovú cestu a zabezpečili ju 300 metrovým oceľovým lanom, zakotveným do skaly. Lano  bolo nebezpečné počas búrok. Robotníkov ohrozovali elektrické výboje. Aby si robotníci počas výstupu alebo zostupu mohli oddýchnuť, boli pre nich vybudované dve kryté odpočívadlá. Od samého začiatku stavby bolo zrejmé, že bude potrebné vybudovať nákladnú lanovú dráhu. Najprv však museli robotníci na jej stavbu a tiež na vybudovanie prístrešku na vrchole štítu vyniesť materiál. Za kilogram vyneseného nákladu sa robotníkom platilo 20 halierov, ale po štrajkoch sa zvýšila sadzba na 1 – 2 koruny. V tomto období robotníci na vrchol vyniesli takmer 300 ton dreva, piesku, cementu, ocele a iného materiálu. Zdatným nosičom trval výstup zo Skalnatého plesa na vrchol dve hodiny, pričom dokázali vyniesť náklad ťažký 25 – 40 kg. Boli aj takí, ktorí túto cestu za deň absolvovali až trikrát. Tridsať nosičov vynieslo 40 ton dreva, 35 ton piesku a štrku, 5 ton cementu, 7 ton oceľovej konštrukcie a 40 ton ďalšieho materiálu. Muž, ktorý prvý vytiahol oceľové lano až na vrchol  bol Ondrej Hudáček z Lendaku. Nosil priemerne 70 kg náklady. Aj napriek mnohým  bezpečnostným opatreniam počas výstavby zahynuli dvaja robotníci – Ján Nahálka z Kežmarku a František Bednarčík zo Spišskej Belej.

Otázka: Čím označili horskí vodcovia výstupovú cestu na Gerlachovský štít pri prvom výstupe ?

Otázka: Kedy sa uskutočnil prvý turistický výstup na Lomnický štít   ?

Otázka: Koľko sa platilo robotníkom za kilogram vyneseného nákladu na Rysy ?

Otázka: Koľko ton nákladu vyniesli robotníci na Solisko pri stavbe lanovky ?

Otázka: Ktorý horský nosič vytiahol ďalekohľad na vrchol Lomnického štítu ?
Horský nosič

Od 17. do 19. decembra 1961 zásoboval vrtuľník Mi-1 Štefánikovu chatu v Nízkych Tatrách. Počas troch dní dopravil na chatu 5 ton tovaru. Pracovné letisko bolo na Trangoške. Úradníci konštatovali, že vrtuľník je ekonomickejší ako nosiči. Aj napriek mnohým problémom pracovníci  Ministerstva vnútorného obchodu vyhodnotili zásobovacie lety dobre a odporučili v budúcnosti zásobovať chaty vrtuľníkmi. Aj keď sa v nasledujúcich rokoch vízia zásobovania vysokohorských chát nenaplnila na sto percent, na začiatku 21. storočia vrtuľníky Mi-8 lietali na  chaty s rôznym materiálom, koksom a potravinami. Pravda, popri nich stále miesto na vysokohorských chodníkoch mali aj neúnavní „zásobovači“ – horskí nosiči.

Otázka: Koľko tovaru dopravil vrtuľník Mi-1 za 23 dni na Štefánikovú chatu ?
Odpoveď: 5 ton

Otázka: Ako vyhodnotili pracovníci Ministerstva vnútorného obchodu zásobovacie lety ?
Odpoveď: vyhodnotili zásobovacie lety dobre a odporučili v budúcnosti zásobovať chaty vrtuľníkmi

Otázka: V akom období zásoboval vrtuľník Mi-1 Štefánikovu chatu ?
Odpoveď: Od 17. do 19. decembra 1961
Horský nosič

Posádka vrtuľníka, počas jedného letu na Sliezsky dom stratila čistú bielizeň. Poškodilo sa lano, ktorým bola bielizeň pripevnená, a vzduch doslova vysal posteľnú bielizeň z koša. Bielizeň zmizla v neprehľadnom zalesnenom teréne, no časť sa našla. Stratu vyčíslili na 5897 Kčs. Počas iného letu bol pilot prinútený, aby počas jedného manévru neohrozil posádku, odhodiť v podvese prevážaný koks, ktorý sa rozptýlil po teréne. Asi najväčšou škodou bola pre mnohých strata nákladu vína a liehovín, ktoré  sa rozbili pri prudkom položení koša na zem.

Otázka: Ako sa bielizeň stratila počas letu na Sliezsky dom ?
Odpoveď: Poškodilo sa lano, ktorým bola bielizeň pripevnená, a vzduch doslova vysal posteľnú bielizeň z koša
Horský nosič

Dňa 13. novembra 1961 sa uskutočnil prvý zásobovací let. Z futbalového ihriska v Novom Smokovci štartoval Mi-1. Náklady boli prepravované  na chaty v podvesných klietkach, ktoré boli vypletené popruhmi, koks sa prepravoval v duralových kónických nádobách s výsypným mechanizmom. Niektoré potraviny dopravoval na palube vrtuľník Mi-4. Vrtuľníky dole znášali odpad z chát a obaly z potravín, prípadne prázdne pivové fľaše. Prevážali drevo, koks, uhlie, naftu, petrolej, pečivo a chlieb, kompóty, konzervy, minerálky, sirupy, víno a liehoviny, pivo, zemiaky a iné potraviny, pracie prostriedky, pomocný materiál a  bielizeň. Spolu na chaty za niekoľko dní vyviezli 44870 kg. Mali šťastie, že bolo priaznivé počasie, ale aj tak sa „vyvážky“ neobišli bez strát.

Otázka: Ktorý vrtuľník prepravoval potraviny na palube ?
Odpoveď: Mi-4

Otázka: Čo znášali helikoptéry dole z chaty počas výstavby úseku visutej lanovky z Tatranskej Lomnice na Skalnaté pleso ?
Odpoveď: odpad z chát a obaly z potravín, prípadne prázdne pivové fľaše

Otázka: V čom boli prepravované náklady počas výstavby úseku visutej lanovky z Tatranskej Lomnice na Skalnaté pleso ?
Odpoveď: v podvesných klietkach, ktoré boli vypletené popruhmi

Otázka: Koľko tovaru nosili za niekoľko dní na chaty počas výstavby úseku visutej lanovky z Tatranskej Lomnice na Skalnaté pleso ?
Odpoveď: 44870 kg

Otázka: Kedy sa uskutočnil prvý zásobovací let ?
Odpoveď: 13. novembra 1961
Horský nosič

Prvý výstup robotníkov na Lomnický štít sa uskutočnil 15. júla 1936. Horskí vodcovia označili výstupovú cestu a zabezpečili ju 300 metrovým oceľovým lanom, zakotveným do skaly. Lano  bolo nebezpečné počas búrok. Robotníkov ohrozovali elektrické výboje. Aby si robotníci počas výstupu alebo zostupu mohli oddýchnuť, boli pre nich vybudované dve kryté odpočívadlá. Od samého začiatku stavby bolo zrejmé, že bude potrebné vybudovať nákladnú lanovú dráhu. Najprv však museli robotníci na jej stavbu a tiež na vybudovanie prístrešku na vrchole štítu vyniesť materiál. Za kilogram vyneseného nákladu sa robotníkom platilo 20 halierov, ale po štrajkoch sa zvýšila sadzba na 1 – 2 koruny. V tomto období robotníci na vrchol vyniesli takmer 300 ton dreva, piesku, cementu, ocele a iného materiálu. Zdatným nosičom trval výstup zo Skalnatého plesa na vrchol dve hodiny, pričom dokázali vyniesť náklad ťažký 25 – 40 kg. Boli aj takí, ktorí túto cestu za deň absolvovali až trikrát. Tridsať nosičov vynieslo 40 ton dreva, 35 ton piesku a štrku, 5 ton cementu, 7 ton oceľovej konštrukcie a 40 ton ďalšieho materiálu. Muž, ktorý prvý vytiahol oceľové lano až na vrchol  bol Ondrej Hudáček z Lendaku. Nosil priemerne 70 kg náklady. Aj napriek mnohým  bezpečnostným opatreniam počas výstavby zahynuli dvaja robotníci – Ján Nahálka z Kežmarku a František Bednarčík zo Spišskej Belej.

Otázka: Čím horskí sprievodcovia zabezpečili horskú cestu ?
Odpoveď: 300 metrovým oceľovým lanom, zakotveným do skaly

Otázka: Čo bolo pre robotníkov vybudované ?
Odpoveď: dve kryté odpočívadlá

Otázka: Čo bolo od počiatku stavby úseku visutej lanovky z Tatranskej Lomnice na Skalnaté pleso zrejmé ?
Odpoveď: že bude potrebné vybudovať nákladnú lanovú dráhu

Otázka: Koľko dostávali nosiči za kilogram vyneseného nákladu po štrajkoch počas výstavby úseku visutej lanovky z Tatranskej Lomnice na Skalnaté pleso ?
Odpoveď: 1 – 2 koruny

Otázka: Kedy sa uskutočnil prvý výstup robotníkov na Lomnický štít ?
Odpoveď: 15. júla 1936
Horský nosič

Na úseku Skalnaté pleso Lomnický štít so stavebnými prácami sa začalo takmer v rovnakom období ako začali práce na prvom úseku. Podmienky boli oveľa ťažšie. V týchto nadmorských výškach sa nemohlo rátať so sezónnymi prácami, lebo počasie tu býva veľmi nevyspytateľné. Aj v lete môžu klesnúť teploty pod bod mrazu, môže snežiť, hrozia víchrice. V čase výstavby tu robotníci a technici pracovali len štyri mesiace v roku – od konca júna do začiatku novembra. V ostatných častiach roka mohli prichádzať na stavenisko, len keď bolo priaznivé počasie, s horolezeckým výstrojom a s horským vodcom.

Otázka: V ktorých mesiacoch pracovali robotníci a lesníci na výstavbe na Lomnickom štíte ?
Odpoveď: od konca júna do začiatku novembra

Otázka: S čím prichádzali robotníci a lesníci na stavenisko počas výstavby úseku visutej lanovky z Tatranskej Lomnice na Skalnaté pleso ?
Odpoveď: s horolezeckým výstrojom a s horským vodcom

Otázka: Aké sú teploty v lete na úseku Skalnaté pleso Lomnický Štít ?
Odpoveď: môžu klesnúť teploty pod bod mrazu

Otázka: Ako dlho pracovali robotníci a technici na výstavbe na Lomnickom štíte ?
Odpoveď: štyri mesiace v roku
Horský nosič

Dňa 1. apríla 1936 sa  začala výstavba prvého úseku visutej lanovky z Tatranskej Lomnice na Skalnaté pleso. Súčasne s výstavbou prístupových ciest boli začaté práce na výrube lesa. Na stavbe niekedy pracovalo až 350 ľudí. Dopravu materiálu z Tatranskej Lomnice na  stanicu Štart zabezpečovali tri nákladné autá firmy Weisner. Tony materiálu museli robotníci vyniesť na svojich chrbtoch alebo na dvojkolesových vozíkoch ťahanými koňmi. Na trase dlhej asi 2.5 km prekonávali výškový rozdiel asi 600 metrov. Za vynesený kilogram sa platilo 40 halierov. Ťažné zvieratá a nosiči vyniesli zo Štartu na Skalnaté pleso celkom 40 ton dreva, 35 ton štrku a piesku, 5 ton cementu a skoro 7 ton oceľových konštrukcií.

Otázka: Koľko materiálu museli robotníci vyniesť počas výstavby úseku visutej lanovky z Tatranskej Lomnice na Skalnaté pleso ?
Odpoveď: Tony

Otázka: Kedy začala výstavba prvého úseku visutej lanovky z Tatranskej Lomnice na Skalnaté pleso ?
Odpoveď: 1. apríla 1936

Otázka: Koľko ľudí pracovalo na stavbe úseku visutej lanovky z Tatranskej Lomnice na Skalnaté pleso ?
Odpoveď: až 350 ľudí

Otázka: Čo zabezpečovalo dopravu materiálu z Tatranskej Lomnice na Štart počas výstavby úseku visutej lanovky z Tatranskej Lomnice na Skalnaté pleso ?
Odpoveď: tri nákladné autá firmy Weisner
Horský nosič

Uhorský karpatský spolok sa koncom 19. storočia rozhodol sprístupniť tatranské doliny turistickej verejnosti a umožniť návštevníkom predĺžiť si pobyt výstavbou vysokohorských chát. Horskí nosiči sa výdatne zapojili do výstavby Téryho chaty a mnohých ďalších. Nosili na chrbtoch v plachtách, prútených košoch, upevnených trakmi na ramenách, drevo, kamene, cement, pracovné nástroje, potraviny a iné potrebné predmety až do výšky nad 2000 mnm. Tieto transportné prostriedky využívali pri domácich prácach na nosenie dreva, sena, hnoja, výrobkov zo salašov. Dodnes sa zachovali klasické názvy, ako plafta (plachta), tovar uložený v plachte (bžemjonecko – bremienko) alebo zajda a grastuch.

Otázka: Do akej výšky nosili nosiči potrebné veci na výstavbu Téryho chaty ?
Odpoveď: do výšky nad 2000 mnm

Otázka: Na čo sa využívali nosiči ?
Odpoveď: na nosenie dreva, sena, hnoja, výrobkov zo salašov

Otázka: Čo nosili horskí nosiči ?
Odpoveď: Nosili na chrbtoch v plachtách, prútených košoch, upevnených trakmi na ramenách, drevo, kamene, cement, pracovné nástroje, potraviny a iné potrebné predmety

Otázka: Kedy Uhorský karpatský spolok sprístupnil tatranské doliny ?
Odpoveď: koncom 19. storočia

Otázka: Kto sa zapájal do výstavby Téryho chaty ?
Odpoveď: Horskí nosiči
Horský nosič

Na jeseň  23. novembra 1957 prvý raz pristála na futbalovom ihrisku v Novom Smokovci vojenská  helikoptéra Mi-4. Urobila niekoľko letov na Sliezsky dom do výšky 1670 mnm. Vynášala elektroinštalačný materiál potrebný na energetické zásobovanie horského hotela. O štyri roky neskôr 9. novembra 1961 na futbalovom ihrisku v Novom Smokovci pristála helikoptéra Mi-4 a o deň nato Mil Mi-1. Ministerstvo vnútorného obchodu uvažovalo o zásobovaní vysokohorských chát vrtuľníkmi vo Vysokých a Nízkych Tatrách, vo Vrátnej a v Krkonošiach. Hlavným dôvodom bolo eliminovať prácu horských nosičov na Téryho chatu, Zbojnícku a Zamkovského chatu a konských povozov, ktoré zásobovali Sliezsky dom a Chatu pri Zelenom plese, „zhospodárniť“ a urýchliť zásobovanie. V Nízkych Tatrách sa uvažovalo o zásobovaní Štefánikovej chaty. V roku 1961 sa do riešenia úlohy zapojili Čs. aerolínie a ich závod Agrolet, ktorý od armády prevzal dva vrtuľníky – Mi-1 a Mi-4.

Otázka: Kedy sa do riešenia vynášky zapojili Čs . aerolínie ?
Odpoveď: V roku 1961

Otázka: Kedy po prvýkrát pristála helikoptéra na futbalovom ihrisku v Starom Smokovci ?
Odpoveď: 23. novembra 1957

Otázka: Čo bolo hlavným dôvodom zásobovania helikoptérami ?
Odpoveď: eliminovať prácu horských nosičov

Otázka: O čom uvažovalo ministerstvo vnútorného obchodu ?
Odpoveď: o zásobovaní vysokohorských chát vrtuľníkmi vo Vysokých a Nízkych Tatrách, vo Vrátnej a v Krkonošiach

Otázka: Čo helikoptéra vynášala v roku 1957 na Sliezky dom ?
Odpoveď: Vynášala elektroinštalačný materiál potrebný na energetické zásobovanie horského hotela
Horský nosič

Po dokončení lanovky sa mnohí robotníci zamestnali ako profesionálni vysokohorskí nosiči. Vynášali na chaty potraviny, palivo, nábytok a iné spotrebné predmety. Náklady nosili na drevených krošniach. Nosenie bolo ich zamestnaním. Ráno ešte za tmy vyrážali na cestu a vracali sa domov po zotmení alebo nocovali na nižšie položenej chate, najčastejšie na chate Kamzík na Starolesnianskej poľane. Na Téryho chatu alebo na Zbojnícku chatu urobili dve vynášky za deň, niektorí menej. Do polovice 20. storočia im platili za vynesenie 1 kilogramu nákladu 1,20 Kčs, na Zamkovského chatu 70 halierov. Pre nosičov v tom čase to bol dobrý zárobok. Medzi najznámejších profesionálnych horských nosičov patrili Ondrej Hudáček a jeho manželka Mária z Lendaku, Ondrej Kačmarčík, Ján Čižík, Štefan Tomaško, Jozef Bobák a iní z Novej a Starej Lesnej z Veľkého Slavkova, Spišskej Soboty a iných obcí. Nosili náklady na chaty vo Veľkej a Malej Studenej doline. Nosiči z Batizoviec, Gerlachova, Štôly a Mengusoviec zásobovali Sliezsky dom. Chatu po Rysmi zásobovali horolezci a chatári. Profesionálni nosiči skončili svoju prácu v 60. rokoch 20. storočia. Na ich miesta nastúpili príležitostní brigádnici, chatári a ich pomocníci,  horolezci, športovci, ktorí  vynáškami trénovali kondíciu, nosiči, ktorí sa rozhodli pracovať brigádnicky niekoľko sezón. i takí, ktorí zostali dlhšie a hľadali nový rozmer svojho života.

Otázka: Čo nosiči vynášali na chaty ?
Odpoveď: potraviny, palivo, nábytok a iné spotrebné predmety

Otázka: Kedy profesionálni nosiči skončili svoju prácu ?
Odpoveď: v 60. rokoch 20. storočia

Otázka: Koľko im platili za vynesenie nákladu na Téryho chatu do polovici 20 . storočia ?
Odpoveď: za vynesenie 1 kilogramu nákladu 1,20 Kčs

Otázka: Ako sa zamestnali robotníci po dokončení lanovky ?
Odpoveď: ako profesionálni vysokohorskí nosiči

Otázka: Na čom nosili náklady ?
Odpoveď: na drevených krošniach
Horský nosič

Furmani a fiakristi hrali podstatnú úlohu dovtedy kým do vysokotatranských osád nepremávala TEŽka. Zásobovali vysokotatranské osady, vozili turistov a kúpeľných hostí do osád. Keď boli vybudované cesty na chaty vozili všetok spotrebný materiál a potraviny. Zásobovali Chatu pri Popradskom plese, Sliezsky dom, Kežmarskú chatu a Chatu pri Zelenom plese. Známymi furmanmi boli Suchanovský, Andráš, Albert Šefc a iní z Rakús, Mlynčekov a Lendaku. V lete vyvážali tovar na vozoch, v zime na saniach. Najznámejší bol Albert Šefc (8. apríl 1920  –  10. august 1985) pôvodne súkromne hospodáriaci roľník a lesný robotník. V roku 1953 začal vyvážať tovar na Kežmarskú chatu konským povozom. Neskôr začal zásobovať Chatu pri Zelenom plese. Vozil aj vtedy, keď chatu zásobovali terénnym autom. Ukázalo sa, že v čase i nečase je najspoľahlivejší. Albert Švec tragicky zahynul počas jednej takej furmanskej túry. Chatu pri Zelenom plese zásobovali nosiči z podtatranských dedín Rakúsy, Mlynčeky, Lendak. Medzi nimi boli František Grich, bratia Smoleňákovci, Ján Košťák. Vynášku na Sliezsky dom zabezpečovali furmani z Gerlachova a po roku 1950 prevažne z Mlynice. Ako nosiči tu pôsobili Jozef Sýkora a Jozef Koreň. Okrem nich chatári a personál chaty, keď furman v nepriaznivom počasí nevyšiel. V rokoch 1953 – 1956 bol nosičom Gejza Körtvélyessy, Jozef Bobák, Ondrej Kačmarčík, ktorý nosil aj na Chatu pri Popradskom plese a mnohí iní.

Otázka: Ktoré chaty furmani a fiakristi zásobovali ?
Odpoveď: Chatu pri Popradskom plese, Sliezsky dom, Kežmarskú chatu a Chatu pri Zelenom plese

Otázka: Kto bol najznámejší furman ?
Odpoveď: Albert Šefc

Otázka: Kto boli známymi furmanmi ?
Odpoveď: Suchanovský, Andráš, Albert Šefc a iní z Rakús, Mlynčekov a Lendaku

Otázka: Dokedy furmani a fiakristi hrali podstatnú úlohu ?
Odpoveď: kým do vysokotatranských osád nepremávala TEŽka

Otázka: Čo robili furmani a fiakristi ?
Odpoveď: Zásobovali vysokotatranské osady, vozili turistov a kúpeľných hostí do osád
Horský nosič


Nazývali ho „kráľom tatranských nosičov“. Pochádzal z Lendaku. Narodil sa v roku 1913, zomrel v roku 1990. Bol najlepším profesionálnym nosičom povojnovej doby. Túto prácu robil niekoľko desiatok rokov. Začínal na stavbe visutej lanovky na Lomnický štít, nosil na Zamkovského chatu, Téryho a Zbojnícku chatu. Každý deň urobil dve vynášky, na Zamkovského chatu šesť aj sedemkrát za jediný deň. Rekordnou vynáškou bola 137 kg vážiaca pec, ktorú vyniesol na Zamkovského chatu. Pri práci mu pomáhala jeho manželka Mária. Bola prvou vysokohorskou profesionálnou nosičkou vo Vysokých Tatrách. Začala nosiť ako zrelá štyridsiatnička, matka štyroch detí. Nosievala priemerne 30 kg náklady. „Pec si naložil na chrbát ako plecniak. Len raz si na ceste ku chate oddýchol“, spomínala na rekordnú túru jeho manželka. Ondrej Hudáček nosil do svojich 62 rokov. (Trasa z Chaty Kamzík na Téryho chatu má prevýšenie 715 metrov. Nosičovi, ktorý nesie napríklad 60 kg náklad v lete za priaznivého počasia trvá 3 – 3.5 hod., v zime 4 – 6 hod.).

Otázka: Ako nazývali Ondreja Hudáčka ?
Odpoveď: kráľom tatranských nosičov

Otázka: Odkiaľ Ondrej Hudáček pochádzal ?
Odpoveď: z Lendaku

Otázka: Do akého veku Hudáček vynášal ?
Odpoveď: do svojich 62 rokov

Otázka: Čo bolo jeho rekordnou vynáškou ?
Odpoveď: 137 kg vážiaca pec

Otázka: Kedy sa Ondrej Hudáček narodil ?
Odpoveď: v roku 1913
Palatín

V 13. storočí sa stal palatín zástupcom a reprezentantom uhorskej šľachty, ktorá získavala čoraz väčší vplyv v krajine. Ako zástupca šľachty bol strážcom výsad uhorskej šľachty, vychádzajúcich zo Zlatej buly Ondreja II. Palatín bol prostredníkom medzi kráľom a šľachtou. Funkčné obdobie palatína trvalo jeden rok. Na konci 13. storočia bol palatín funkcionár s najvýznamnejšími právomocami. Mal obmedzené donačné právo, t. j. mohol udeľovať určité donácie z poverenia kráľa (donatio per mandatum domini regis). Ako reprezentant šľachty skladal účty zo svojho úradu pred krajinským snemom.

Otázka: Ako dlho trvalo funkčné obdobie palatína ?
Odpoveď: Funkčné obdobie palatína trvalo jeden rok

Otázka: Komu sa zodpovedal palatín zo svojho úradu ?
Odpoveď: Ako reprezentant šľachty skladal účty zo svojho úradu pred krajinským snemom

Otázka: V ktorom storočí sa stal palatín zástupcom šľachty ?
Odpoveď: V 13. storočí sa stal palatín zástupcom a reprezentantom uhorskej šľachty

Otázka: Akú úlohu mal palatín ako zástupca šľachty ?
Odpoveď: Ako zástupca šľachty bol strážcom výsad uhorskej šľachty
Palatín

Za vlády Mateja Korvína boli roku 1485 v kráľovskom dekréte vydané palatinálne články, ktoré upravili činnosť a pôsobenie palatína. Kodifikovali právomoci plalatína, ktoré boli predtým bežné na základe zvyku. Palatín mohol zvolávať krajinský snem po smrti kráľa, aby zvolil nového kráľa. Ak bol kráľ maloletý, mal palatín vládnuť do plnoletosti panovníka. V tomto období mohol zvolávať krajinský snem. Mal právo dozoru nad majetkami kráľa, prijímal cudzích vyslancov, v neprítomnosti kráľa v krajine sa stával z titulu svojej funkcie miestodržiteľom. Bol hlavným veliteľom ozbrojenej moci krajiny. V súdnictve bol prvým sudcom krajiny. Jeho súd sa nazýval súd palatínskej prítomnosti (iudicium presentiae palatinalis). Do jeho kompetencie spadali všetky súdne záležitosti bez obmedzenia. Proti jeho rozhodnutiu sa nebolo možné odvolať. Revidovať ho mohol jedine kráľ, ktorý mohol udeliť milosť z titulu vládcu. Palatín bol hlavným sudcom pre Dalmáciu a hlavným sudcom Kumánov.

Otázka: Kto sa mohol odvolať voči súdnemu rozhodnutiu palatína ?
Odpoveď: Proti jeho rozhodnutiu sa nebolo možné odvolať. Revidovať ho mohol jedine kráľ, ktorý mohol udeliť milosť z titulu vládcu

Otázka: Aké právomoci mal palatín po smrti kráľa ?
Odpoveď: Palatín mohol zvolávať krajinský snem po smrti kráľa, aby zvolil nového kráľa

Otázka: Kedy boli vydané palatinálne články ?
Odpoveď: roku 1485

Otázka: Za vlády ktorého panovníka boli vydané palatinálne články ?
Odpoveď: Za vlády Mateja Korvína

Otázka: Prečo boli vydané palatinálne články ?
Odpoveď: Kodifikovali právomoci plalatína, ktoré boli predtým bežné na základe zvyku
Recepčný zákon (1918)

Zákonom (úvodným vyhlásením) bol proklamovaný česko-slovenský štát: Samostatný stát československý vstoupil v život. - bez určenia jeho štátnej formy a (dočasné) bezvýhradné prebratie / recepcia právneho systému rakúsko-uhorskej monarchie. Zákon mal faktickú povahu dekrétu a účinnosť nadobudol okamžite po publikovaní v novinách 28. 10. 1918. Zákon podpísali v Prahe prítomní členovia Národného výboru československého, vrátane čerstvo kooptovaného slovenského člena V. Šrobára (tzv. muži 28. októbra).

Otázka: Kto podpísal v roku 1918   zákon o cestnej premávke ?

Otázka: Kde bol podpísaný zákon o obecnom zriadení z roku 1918 ?

Otázka: Kedy prestal platiť Recepčný zákon ?

Otázka: Kedy bol Recepčný zákon vyhlásený za protiústavný ?

Otázka: Čo bolo rozdelené Recepčným zákonom z roku 1918 ?

Otázka: Kto podpísal Recepčný zákon ?
Odpoveď: . Zákon podpísali v Prahe prítomní členovia Národného výboru československého, vrátane čerstvo kooptovaného slovenského člena V. Šrobára

Otázka: Kde bol podpísaný Recepčný zákon ?
Odpoveď: v Prahe

Otázka: Kedy nadobudol Recepčný zákon účinnosť ?
Odpoveď: účinnosť nadobudol okamžite po publikovaní v novinách 28. 10. 1918

Otázka: Kde a kedy bol Recepčný zákon publikovaný ?
Odpoveď: 28. 10. 1918

Otázka: Kedy vznikla prvá česko - slovenská republika ?
Odpoveď: 28. 10. 1918
Filmový festival Fakulty informatiky





Filmový festival Fakulty informatiky (skratka FFFI) je festival krátkometrážnych študentských filmov organizovaný od roku 2001 každoročne v máji na Fakulte informatiky Masarykovej univerzity v Brne. Širokej verejnosti sú tu predstavované filmy v rôznych žánroch vytvorené študentami v rámci výuky v technickom zázemí Laboratória elektonických a multimediálnych aplikácií (LEMMA). Festival sa koná v budove fakulty informatiky a pravidelná účasť je okolo 800 až 1000 návštevníkov . Záštitu nad festivalom tradične preberá dekan Fakulty informatiky a od roku 2011 tiež aj primátor mesta Brno.

Otázka: Od ktorého roku sa organizuje Fimový festival v Karlových Varoch ?

Otázka: Čo je filmový festival Cinematik ?

Otázka: Kde sa organizuje filmový festival Ekotopfilm ?

Otázka: Aké filmy sú prezentované na filmovom festivale Cinematik ?

Otázka: Kto má záštitu nad filmovým festivalom Art Film Fest ?
Filmový festival Fakulty informatiky

Na organizácii festivalu sa podieľajú študenti. Každý rok má akcia svoje motto, ktoré ja stvárnené v grafickej podobe formou plagátov, letákov, festivalových brožúr či vizuálu DVD a je zachytené tiež v znelke. Zapojení študenti majú na starosti vyhľadávanie sponzorov, vzťahy s verejnosťou, tvorbu propagačných materiálov a zabezpečenie reklamy, tvorbu webu, vytvorenie znelky a moderátorských vstupov, zaistenie občerstvenia a celkovú organizáciu festivalu, rovnako ako aj technické vybavenie sál za účelom premietania festivalu.

Otázka: Kto sa podieľa na organizácii filmového festivalu Fakulty informaiky ?
Odpoveď: študenti
Filmový festival Fakulty informatiky

Festivalu sa môžu zúčastniť filmy do dĺžky osem minút vytvorené v posledných troch rokoch študentami Masarykovej univerzity; najčastejšie vznikajú v príbehu jedného akademického roku ako projekty predmetov Základy filmové řeči a Produkce audiovizuálního díla vyučovaných na fakulte informatiky. Medzi hlavných vyučujúcich týchto kurzov patrí doc. RNDr. Petr Sojka, Ph.D., Mgr. BcA. Robert Král, Ph.D. a MgA. Radovan Hakl. V kurzoch študenti prechádzajú celým procesom tvorby od námetu, cez literátne a technické scenáre, produkciu a strih až po postprodukciu a zvládajú prácu scenáristov, režisérov, kameramanov, zvukárov, produkčných, strihačov a často krát aj hercov a kostymérov.

Otázka: Kto sú hlavní vyučujúci predmetov Základy filmové řeči a Produkce audiovizuálního díla ?
Odpoveď: RNDr. Petr Sojka, Ph.D., Mgr. BcA. Robert Král, Ph.D. a MgA. Radovan Hakl

Otázka: Čím prechádzajú študenti vo filmových kurzoch vyučovaných na katedre informatiky Masarykovej univerzity ?
Odpoveď: celým procesom tvorby

Otázka: Aké filmy sa môžu zúčastniť filmového festivalu Fakulty informatiky ?
Odpoveď: do dĺžky osem minút

Otázka: Vrámci ktorých predmetov vznikajú filmy premietané na filmovom festivale Fakulty informatiky ?
Odpoveď: predmetov Základy filmové řeči a Produkce audiovizuálního díla