Tachov


Na mieste, kde sa nachádza mesto Tachov už v ranom stredoveku ležala pri tzv. norimberskej ceste stará slovanská osada. Bola to dôležitá cesta, lebo spájala Prahu a české krajiny s Bavorskom. Po tejto ceste chodili aj kráľovské korunovačné sprievody českých kráľov. Konkrétne zmienky o Tachove pochádzajú z roku 1126 a o tachovskom hrade z roku 1131. Veľký rozvoj zažil Tachov za panovania kráľa Přemysla Otakara II., ktorý vybudoval nový kamenný hrad a nechal mesto Tachov obohnať hradbami, ktorých časť sa zachovala do dnešných čias. Tachov vtedy prežíval obdobie prosperity a slávy. S obľubou sa tu zdržiaval aj panovník Karol IV. (český kráľ a nemecký cisár z rodu Luxemburgovcov, Čechmi nazývaný ako otec vlasti). Neskôr prešiel do rúk šľachty. V roku 1421 husiti dobyli predmestie, ale napokon ustúpili pred Žigmundovým vojskom. V roku 1427 však husiti porazili križiacke vojsko v slávnej bitke pri Tachove (august 1427) a neskôr dobyli aj mesto Tachov. Túto udalosť dodnes pripomína pomník na vrchu Vysoká. 
V dobe protihabsburských povstaní stál Tachov na proticisárskej strane. V roku 1617 ho postihol ničivý požiar a po bitke na Bielej hore ho stihli ďalšie rany. V roku 1623 ho kúpil šľachtic Ján Filip Haussman a Tachov sa tak degradoval na úroveň poddanských mestečiek. Niekoľkokrát bol vypálený švédskymi vojskami a po Haussmanovi sa tu vystriedalo viacero šľachtických rodov. Súčasne sa mesto germanizovalo a rekatolizovalo. V roku 1748 ho kúpili Windischgrätzovci. Počas ich vlády nastal určitý ekonomický rozvoj. V 19. storočí bolo mesto takmer úplne nemecké a dominovalo v ňom rímskokatolícke náboženstvo. Pôvodný hrad bol prebudovaný na klasicistický zámok. Mesto bolo napojené na železničnú sieť (1895 do Planej a neskôr 1910 do Domažlic. Windischgrätzovci si tu vybudovali aj jazdiareň, ktorá patrila k najluxusnejším  monarchii a bola aj druhou najväčšou v strednej Európe.
Po vzniku Česko-Slovenska naďalej tvorili väčšinu obyvateľov Nemci, ale pomaly stúpal aj počet obyvateľov českej národnosti. Sudetskí Nemci však v krízových rokoch zvyšovali tlak na českú komunitu a po mníchovskej dohode bolo mesto pripojené k Nemecku (1938 - 1945). Česi boli násilne vysťahovaní do vnútrozemia a moci sa chopila nemecká okupačná správa s výdatnou pomocou a podporou henleinovcov. Veľa tachovských Nemcov bojovalo vo wermachte a jednotkách SS. Mesto bolo vo vojne bombardované a v posledných dňoch vojny svedkom pochodov smrti väzňov z koncentračných táborov. 
Po skončení vojny bolo na základe medzinárodných dohôd odsunuté nemecké obyvateľstvo a celkový počet výrazne poklesol. Následne mesto osídľovali Česi z vnútrozemia a z Volyne, ale aj veľa Slovákov a Rusínov. V súčasnosti má Tachov veľa obyvateľov, ktorých predkovia pochádzajú zo Slovenska. V období socialistickej industrializácie sa v meste vybudovali priemyselné podniky, obchodné domy, školy a sídliská. Počet obyvateľov presiahol viac ako 10 000 obyvateľov. Mesto sa stalo pohraničným mestom pri hraniciach s Nemeckom. Žilo tu veľa príslušníkov ČĽA a pohraničnej stráže aj s rodinami. Po roku 1989 dochádza síce k otvoreniu hraníc s Nemeckom, ale súčasne sa zatvára veľa priemyselných podnikov a objavuje sa na české pomery pomerne veľká nezamestnanosť. Do mesta sa sťahuje veľa Vietnamcov a príslušníkov iných národností.

Otázka: Z akého roku pochádzajú zmienky o Tachove ?
Odpoveď: z roku 1126

Otázka: Z akého roku pochádzajú zmienky o Tachovskom hrade ?
Odpoveď: z roku 1131

Otázka: Prečo bola cesta , ktorá ležala na mieste , kde sa nachádza mesto Tachov v ranom stredoveku dôležitá ?
Odpoveď: spájala Prahu a české krajiny s Bavorskom

Otázka: Chodili po norimberskej ceste aj kráľovské sprievody ?
Odpoveď: Po tejto ceste chodili aj kráľovské korunovačné sprievody českých kráľov.