lukasjanek/skquad huggingface dataset:
Brezno

Po 2. svetovej vojne, po odstránení vojnových škôd, došlo k rozsiahlemu rozvoju priemyslu. V súvislosti s rozvojom strojárskej výroby došlo k zmene charakteru mesta. V rokoch 1947 až 1948 sa začala výstavba mostárne zameraná na produkciu stavebných žeriavova konštrukcií. Mostáreň v časoch hospodárskeho rozmachu v 70. rokoch 20. storočia zamestnávala viac ako 3 600 osôb, čo významne pomohlo rozvoju celého mesta. Podnietilo to bytovú výstavbu a územný rozvoj najprv západným smerom, v dnešných uliciach – Švermova, Laskomerského a neskôr aj ulicou Československej armády a aj južným smerom – výstavbou sídliska Mazorníkovo.

Otázka: Kedy sa v Brezne začala výstavba mostárne ?
Odpoveď: V rokoch 1947 až 1948

Otázka: Koľko ľudí zamestnávala mostáreň v Brezne v 70 . rokoch 20 . storočia ?
Odpoveď: 3 600
Brezno

Najdôveryhodnejšími dokumentmi o vývoji sídla sú staré historické mapy, ktoré nám dokladajú ako mesto rástlo a všestranne sa rozvíjalo. Prvá mapa Uhorska, na ktorej bolo zobrazené Brezno pochádza z roku 1528 a jej autorom bol asistent ostrihomského arcibiskupa Lazarus Roseti, po ňom sa nazývala Lazarova mapa. Prvým slovenským autorom, ktorý zobrazil toto mesto vo svojej mape Zvolenskej stolice v roku 1736, bol všestranný učenec Samuel Mikovíny. Mesto v nej bolo zobrazené plošnou značkou, ktorá naznačuje tvar pôdorysu mesta. Mapa ešte neobsahovala podrobný zákres ciest, takže významnú dopravnú komunikáciu tvorila meandrujúca rieka Hron.

Otázka: Ktorý Slovák ako prvý zobrazil mesto Brezno vo svojej mape ?
Odpoveď: Samuel Mikovíny

Otázka: Z ktorého roku pochádza prvá mapa Uhorska , na ktorej bolo zobrazené mesto Brezno ?
Odpoveď: z roku 1528

Otázka: Kto bol autorom prvej mapy Uhorska , na ktorej bolo zobrazené mesto Brezno z roku 1528 ?
Odpoveď: Lazarus Roseti, po ňom sa nazývala Lazarova mapa
Brezno

Brezno má bohatú históriu spojenú s baníctvom a ťažbou farebných kovov. Najstarší hmotný doklad o prítomnosti ľudí v blízkosti budúceho Brezna je bronzový poklad, pochádzajúci z 10. až 9. storočia pred našim letopočtom. Prvá písomná zmienka o Brezne pochádza z roku 1265 z listiny kráľa Bela IV. Mestské výsady mu udelil uhorský kráľ Ľudovít I. (Veľký) Anjou v roku 1380. Názov mesta Brezno prvýkrát použil Ferdinand I. Habsburský v listine z roku 1560, ktorou sa riešil spor mesta s okolitými hradnými panstvami. V roku 1650, za panovania Ferdinanda III. Habsburského, vstúpilo Brezno do spoločnosti slobodných kráľovských miest. Najznámejšou postavou breznianskej histórie je Bombura, ozbrojený rytier v mestskom znaku, ktorému legendy pripisujú zásluhu na záchrane mesta pred Turkami.

Otázka: Kto ako prvý použil názov mesta Brezno ?
Odpoveď: Ferdinand I. Habsburský

Otázka: S čím je spojená história mesta Brezna ?
Odpoveď: s baníctvom a ťažbou farebných kovov

Otázka: Z ktorého roku pochádza prvá písomná zmienka o meste Brezno ?
Odpoveď: z roku 1265

Otázka: Kedy boli mestu Brezno udelené mestské výsady ?
Odpoveď: v roku 1380

Otázka: Kto udelil mestu Brezno mestské výsady ?
Odpoveď: uhorský kráľ Ľudovít I. (Veľký) Anjou
Dejiny Košíc

Rodové majetky Abovcov sa rozprestierali vo východnej časti kráľovstva v podhorí Matry. Počas svojej krátkej vlády kráľ Samuel Aba (1041 – 1044) rozširoval práve týmto smerom kráľovskú správu. V Košickej kotline nechal vystavať nový komitátny hrad Novum Castrum (Újvár, resp. Abaújvár) oproti bývalému slovanskému hradisku Starému Hradu (Óvár) v Seni – na druhom brehu Hornádu, v dnešnej obci Abaújvár. Tým bolo Pohornádie plne integrované do systému komitátov Uhorského kráľovstva. Názov novovzniknutej stolice, ktorá zahrňovala okrem Abovu Šariš a Heveš, bol totožný s menom hradu. Do latinčiny prenikol názov z maďarskej verzie, a teda Abaujvariensis, ktorý sa vžil natoľko, že prešiel do názvu neskoršej Abovskej župy.  Pre svoju rozľahlosť sa komitát rozpadol za Bela IV. na menšie župy a z hradu zostali iba ruiny.

Otázka: Prečo sa komitát rozpadol na menšie župy za vlády Bela IV ?
Odpoveď: Pre svoju rozľahlosť sa komitát rozpadol za Bela IV. na menšie župy a z hradu zostali iba ruiny.

Otázka: Kde sa rozprestierali rodové majetky Abovcov ?
Odpoveď: Rodové majetky Abovcov sa rozprestierali vo východnej časti kráľovstva v podhorí Matry.

Otázka: Kde nechal kráľ Samuel vystavať nový komitátny hrad ?
Odpoveď: V Košickej kotline

Otázka: Ako sa nazývala novovzniknutá stolica v Košiciach ?
Odpoveď: Abovu Šariš a Heveš
Dejiny Košíc


Abovci boli náruživí podporovatelia kresťanstva v tejto pohanskej oblasti a jeho šírením boli zasiahnutí v jednom dobovom horizonte tak Starí Slováci ako aj Maďari. Pre šírenie kresťanstva v kraji mali slúžiť panské kostolíky, ktoré boli uhorským úzom stavané spravidla na dobre prístupnom mieste medzi jednotlivými dedinami a osadami. Takým bol aj jednoloďový románsky kostolík, datovaný do 11. storočia a prestavaný v prvej polovici 12. storočia, ktorý stál na mieste neskoršieho benediktínskeho kláštora v Krásnej nad Hornádom, a ktorého základy boli odhalené pri archeologickom výskume lokality Breh archeológom Belom Pollom v rokoch 1971 – 1985.

Otázka: Čo malo slúžiť pre šírenie kresťanstva v Košiciach ?
Odpoveď: Pre šírenie kresťanstva v kraji mali slúžiť panské kostolíky

Otázka: Kedy boli odhalené základy románskeho kostolíka v Košiciach ?
Odpoveď: boli odhalené pri archeologickom výskume lokality Breh archeológom Belom Pollom v rokoch 1971 – 1985.

Otázka: Čo podporovali Abovci ?
Odpoveď: Abovci boli náruživí podporovatelia kresťanstva v tejto pohanskej oblasti

Otázka: Kto bol zasiahnutý šírením kresťanstva ?
Odpoveď: jeho šírením boli zasiahnutí v jednom dobovom horizonte tak Starí Slováci ako aj Maďari.

Otázka: Kde boli tieto kostolíky stavané uhorským úzom ?
Odpoveď: uhorským úzom stavané spravidla na dobre prístupnom mieste medzi jednotlivými dedinami a osadami.
Dejiny Košíc

Obdobie prelomu 11. a 12. storočia znamená konsolidáciu vnútropolitických pomerov v Uhorsku a ukotvenie pevných sociálnych a inštitucionálnych väzieb v kráľovstve. Do obdobia vlád podporovateľov kresťanstva vo svätoštefánskych tradíciách Ladislava I. a Kolomana I. (1077 – 1116) spadá aj príchod benediktínskych mníchov na územie Východného Slovenska. Ako znak civilizačnej vyspelosti bolo ich usadenie v regióne podporované aj Abovcami, ktorí im zverili do užívania krásňanský kostolík. Ten im však pre misijné a hospodárske potreby nepostačoval a na jeho mieste si čoskoro vybudovali trojloďovú baziliku s dvoma vežami priliehajúcu ku kláštoru s typickou benediktínskou dispozíciou. Takto vystavaný benediktínsky kláštor v Krásnej (v dnešnej mestskej časti Krásnej nad Hornádom) bol v roku 1143 zasvätený Panne Márii jágerským biskupom Martýriuom, ako spomínajú Bratislavské anály. Kláštorné opátstvo v Krásnej bolo prvým kláštorom v priestore severovýchodného Uhorska a jedným z prvých v Uhorsku vôbec. Malo slúžiť pre trvalé zakorenenie kresťanstva na tomto území, kde stále prežívali pohanské tradície, pričom bazilika pravdepodobne slúžila aj miestnym obyvateľom. Opátstvo zaniklo pred rokom 1590, keďže podľa písomných prameňov bolo v tomto čase už v rozvalinách.

Otázka: Kedy zaniklo opátstvo v Košiciach ?
Odpoveď: zaniklo pred rokom 1590
Dejiny Košíc

Prvorepublikové Košice boli viacjazyčným pohraničným a posádkovým mestom – poslednou zastávkou civilizácie smerom na Podkarpatskú Rus. Ich postavenie bolo oproti uhorskému obdobiu značne degradované správne, ale i  hospodársky, najmä stratou prirodzeného zázemia vytvorením novej štátnej hranice. Preto sa Praha snažila do chýbajúcej infraštruktúry investovať. V roku 1924 bola zavedená linka Česko-slovenských aerolínií Praha – Bratislava – Košice.
V tom istom roku sa konal 1. ročník Medzinárodného maratónu mieru a vznikla verejná knižnica (dnes Verejná knižnica Jána Bocatia). V rokoch 1927 – 1996 mestská knižnica sídlila v priestoroch historickej radnice. V roku 1927 začalo vysielať košické štúdium Česko-slovenského rozhlasu (Slovenský rozhlas). V roku 1929 sa konal 1. ročník cyklistických pretekov Košice-Tatry-Košice. Pri výstavbe novej budovy finančného riaditeľstva v roku 1935 robotníci objavili Košický zlatý poklad, ktorý bol odvezený najprv do Bratislavy a následne na odborné spracovanie do Prahy. Natrvalo sa do Košíc vrátil až v roku 1969.

Otázka: Kedy   bola zavedená letecká linka Praha- Bratislava - Košice ?
Odpoveď: V roku 1924

Otázka: Prvý ročník ktorého významného športového podujatia sa konal v Košiciach v roku 1924 ? sa konalo v Košiciach
Odpoveď: Medzinárodného maratónu mieru

Otázka: Kde sídlila verejná knižnica   mesta Košice v rokoch 1927 - 1996 ?
Odpoveď: v priestoroch historickej radnice

Otázka: Kedy začalo vysielať košické štúdio Česko - slovenského rozhlasu ?
Odpoveď: V roku 1927

Otázka: Kedy bol objavený košický zlatý poklad ?
Odpoveď: Pri výstavbe novej budovy finančného riaditeľstva v roku 1935
Dejiny Košíc

Po potlačení Tököliho povstania (1685 – 1688) a vytlačení Osmanskej ríše z Uhorska (1697 – Bitka pri Zente) pripútal panovník Leopold I. Habsburský uhorskú korunu viac ku Viedni. Neutešená hospodárska situácia viedla k vzbure roľníkov v tokajskej oblasti podporovanej kurucmi, ktorá však bola potlačená. Odpor voči Habsburgovcom bol stále prítomný, čakalo sa na vhodného vodcu, ktorý by sa zhostil vedenia nového protihabsburského stavovského povstania. Tentoraz už ale bez pomoci vytlačených Turkov.

Otázka: Kedy bolo Tököliho povstanie ?
Odpoveď: Tököliho povstania (1685 – 1688)

Otázka: K čomu viedla Neutešená hospodárska situácia v tokajskej oblasti ?
Odpoveď: k vzbure roľníkov v tokajskej oblasti
Dejiny Košíc

Obdobie prelomu 19. a 20. storočia má pre Košice obzvlášť formujúci charakter. Bola to doba rozvoja košickej mešťanskej kultúry, ktorú tak dokonale popísal vo svojom diele Egy polgár vallomásai (Vyznanie mešťana) košický rodák Sándor Márai. Narodil sa v roku 1900 a v jeho diele z roku 1934 podáva spomienky na detstvo strávené v košických uliciach. Márai, ktorého diela patria k svetovej literárnej klasike 20. storočia, sa vracal vo svojej tvorbe k svojmu rodisku aj v ďalších svojich prácach, ktoré sú jedinečným umeleckým svedectvom o súdobých Košiciach.

Otázka: Aké obdobie má pre Košice obzvlášť formujúci charakter ?
Odpoveď: Obdobie prelomu 19. a 20. storočia má pre Košice obzvlášť formujúci charakter
Dejiny Košíc

Po roku 1290 sú Košice už označované iba termínom civitas, teda mesto, namiesto villa, teda osada. Z obdobia po tomto roku pochádza aj najstaršia známa mestská pečať s vyobrazením sv. Alžbety Uhorskej, patrónky mesta, na pozadí košických mestských hradieb, ktoré sú svedectvom mestského štatútu Košíc. Nedochované privilégium pravdepodobne potvrdzovalo Košiciam aj právo skladu „podľa starého zvyku“, čím sa zaradili spolu s hlavným mestom Budínom (1244) a pohraničným Podolíncom (1292) k málu uhorských miest, ktorým bolo skladové právo udelené pred rokom 1300.

Otázka: Ako vyzerá najstaršia známa mestská pečať Košíc , ktorá pochádza z obdobia po roku 1920 ?
Odpoveď: Z obdobia po tomto roku pochádza aj najstaršia známa mestská pečať s vyobrazením sv. Alžbety Uhorskej, patrónky mesta, na pozadí košických mestských hradieb, ktoré sú svedectvom mestského štatútu Košíc

Otázka: Akým termínom sú Košice označované po roku 1290 ?
Odpoveď: civitas, teda mesto

Otázka: Čo pravdepodobne potvrdzovalo Košiciam aj právo skladu ?
Odpoveď: Nedochované privilégium
Dejiny Košíc

Rodové majetky Abovcov sa rozprestierali vo východnej časti kráľovstva v podhorí Matry. Počas svojej krátkej vlády kráľ Samuel Aba (1041 – 1044) rozširoval práve týmto smerom kráľovskú správu. V Košickej kotline nechal vystavať nový komitátny hrad Novum Castrum (Újvár, resp. Abaújvár) oproti bývalému slovanskému hradisku Starému Hradu (Óvár) v Seni – na druhom brehu Hornádu, v dnešnej obci Abaújvár. Tým bolo Pohornádie plne integrované do systému komitátov Uhorského kráľovstva. Názov novovzniknutej stolice, ktorá zahrňovala okrem Abovu Šariš a Heveš, bol totožný s menom hradu. Do latinčiny prenikol názov z maďarskej verzie, a teda Abaujvariensis, ktorý sa vžil natoľko, že prešiel do názvu neskoršej Abovskej župy.  Pre svoju rozľahlosť sa komitát rozpadol za Bela IV. na menšie župy a z hradu zostali iba ruiny.

Otázka: Čo bolo následkom vybudovania hradu Novum Castrum ?
Odpoveď: Tým bolo Pohornádie plne integrované do systému komitátov Uhorského kráľovstva.
Dejiny Košíc

Obdobie prelomu 11. a 12. storočia znamená konsolidáciu vnútropolitických pomerov v Uhorsku a ukotvenie pevných sociálnych a inštitucionálnych väzieb v kráľovstve. Do obdobia vlád podporovateľov kresťanstva vo svätoštefánskych tradíciách Ladislava I. a Kolomana I. (1077 – 1116) spadá aj príchod benediktínskych mníchov na územie Východného Slovenska. Ako znak civilizačnej vyspelosti bolo ich usadenie v regióne podporované aj Abovcami, ktorí im zverili do užívania krásňanský kostolík. Ten im však pre misijné a hospodárske potreby nepostačoval a na jeho mieste si čoskoro vybudovali trojloďovú baziliku s dvoma vežami priliehajúcu ku kláštoru s typickou benediktínskou dispozíciou. Takto vystavaný benediktínsky kláštor v Krásnej (v dnešnej mestskej časti Krásnej nad Hornádom) bol v roku 1143 zasvätený Panne Márii jágerským biskupom Martýriuom, ako spomínajú Bratislavské anály. Kláštorné opátstvo v Krásnej bolo prvým kláštorom v priestore severovýchodného Uhorska a jedným z prvých v Uhorsku vôbec. Malo slúžiť pre trvalé zakorenenie kresťanstva na tomto území, kde stále prežívali pohanské tradície, pričom bazilika pravdepodobne slúžila aj miestnym obyvateľom. Opátstvo zaniklo pred rokom 1590, keďže podľa písomných prameňov bolo v tomto čase už v rozvalinách.

Otázka: Do ktorého obdobia spadá príchod benediktínskych mníchov na územie Východného Slovenska ?
Odpoveď: Do obdobia vlád podporovateľov kresťanstva vo svätoštefánskych tradíciách Ladislava I. a Kolomana I. (1077 – 1116)

Otázka: Kto podporoval usadenie benediktínskych mníchov v regióne ?
Odpoveď: . Ako znak civilizačnej vyspelosti bolo ich usadenie v regióne podporované aj Abovcami, ktorí im zverili do užívania krásňanský kostolík

Otázka: Ktoré obdobie znamená konsolidáciu vnútropolitických pomerov v Uhorsku ?
Odpoveď: Obdobie prelomu 11. a 12. storočia

Otázka: Komu bol v roku 1143 zasvätený benediktínsky kláštor v Krásnej ?
Odpoveď: Panne Márii
Dejiny Košíc

V hornádskom údolí mestského kotla existovala čulá významná osada Košice skôr, ako sa nám zachovali prvé písomné pramene. Prvá známa písomná zmienka o Košiciach je podľa ľubinskej listiny Jágerskej kapituly z roku 1230, ktorá informuje o predaji pozemkov Košičanmi. Záznam spomína, "že Šimon, syn kňaza Gregora z osady Košice a Peter, syn Pavla tiež odtiaľ" predávajú pozemky iným vlastníkom za 9 hrivien. Medzi nehnuteľnosťami je spomínaný mlyn. Hranice pozemku sú podrobne popísané. Rozprestierali sa na juh od osady Košice a na sever od dediny Ľubina, ktorá sa v listine spomína, a ktorá katastrálne existovala do 2. polovice 18. storočia.

Otázka: Z akého roku pochádza prvá písomná zmienka o Košiciach ?
Odpoveď: z roku 1230

Otázka: Kde existovala čulá významná osada Košice ?
Odpoveď: V hornádskom údolí mestského kotla
Dejiny Košíc

Za vlády významného arpádovského kráľa Bela IV. v roku 1241 napadli Uhorsko Mongoli, ktorí útočili aj v okolí Košíc (Jasov). Po spustošení krajiny sa Belo IV. snažil o opätovné osídlenie vyplienenej zeme prizvanými hosťami zo saského Nemecka. Týmto hosťom boli zaručené výsady vymáhania dávok od usadlostí, výhody pri odvádzaní desiatkov a vymedzenie samosprávy. Vieme to podľa zachovanej listiny z roku 1249, kedy kráľ daroval hosťom zo Sene také privilégiá, čo dovtedy užívali len hostia  z Košíc (libertas hospitum de Kassa). Košice teda už pred rokom 1249 disponovali prvými privilégiami.

Otázka: Za vlády akého panovníka napadli Uhorsko Mongoli ?
Odpoveď: Za vlády významného arpádovského kráľa Bela IV.

Otázka: Aké privilégiá dal kráľ hosťom zo Sene podľa listiny z roku 1249 ?
Odpoveď: také privilégiá, čo dovtedy užívali len hostia  z Košíc (libertas hospitum de Kassa)

Otázka: O čo sa snažil Belo IV po spustošení krajiny ?
Odpoveď: o opätovné osídlenie vyplienenej zeme prizvanými hosťami zo saského Nemecka

Otázka: Kedy Košice disponovali prvými privilégiami ?
Odpoveď: pred rokom 1249

Otázka: Aké výhody zaručil Belo IV . hosťom zo saského Nemecka ?
Odpoveď: výsady vymáhania dávok od usadlostí, výhody pri odvádzaní desiatkov a vymedzenie samosprávy
Dejiny Košíc

V rokoch 1458 – 1490 vládol kráľ Matej Korvín. V prvých rokoch svojej vlády sa sústredil na likvidáciu bratríkov, ktorí lúpežne vyčíňali po celom Hornom Uhorsku. Uhorské vojská im uštedrili vážnu porážku pri Blatnom Potoku v roku 1458. V nasledujúcich rokoch sa v bojoch proti nim zúčastňovali aj Košičania. V roku 1460 zavítal do mesta sám kráľ Matej. Oslávil tu sviatok svätej Alžbety a zapoľoval si v mestských lesoch. Vzhľadom na výdavky mestskej pokladnice v bojoch proti bratríkom daroval kráľ mestu Zlatú Idku spolu s rozsiahlym lesným majetkom a právom razby mincí z jej zdrojov. V košickej mincovni sa v korvínovskom období razili zlaté mince – dukáty.

Otázka: V ktorom období sa razili zlaté mince v košickej mincovni ?
Odpoveď: v korvínovskom období

Otázka: Kedy bola uštedrená porážka bratríkom , ktorí lúpežne vyčíňali po celom Hornom Uhorsku ?
Odpoveď: v roku 1458

Otázka: Kedy vládol kráľ Matej Korvín ?
Odpoveď: V rokoch 1458 – 1490

Otázka: V ktorom roku zavítal kráľ Matej Korvín do Košíc ?
Odpoveď: V roku 1460

Otázka: Čo robil kráľ Matej Korvín v Košiciach v roku 1460 ?
Odpoveď: Oslávil tu sviatok svätej Alžbety a zapoľoval si v mestských lesoch.
Dejiny Košíc

Nemci tak zakladajú nové kolonizačné mesto so šošovkovitým námestím (Hlavná ulica) a uličnou sieťou dnešného historického jadra. Výrazne taktiež prispeli k multinárodnostnému charakteru mesta, v ktorom sa miesili so slovenským a maďarským starousadlíckym obyvateľstvom. Keďže ich rady sa rozširovali, žiadali od kráľa ďalšie pozemky, čo im bolo potvrdené darovacou listinou Štefana V. z roku 1261. V nej kráľ udeľuje hosťom z Košíc Samphlebenovi a Oblovi pozemky Horných Košíc, teritórium pod vrchom Hradová, medzi potokom Čermeľ a riekou Hornád. Zásadný význam listiny bol v tom, že sa Košičania oslobodzovali od vojenskej služby, boli vyňatí z právomoci Abaujvárskeho komitátu a mohli si voliť vlastného sudcu.

Otázka: K čomu tiež výrazne prispeli Nemci prizvaní do Košíc ?
Odpoveď: Výrazne taktiež prispeli k multinárodnostnému charakteru mesta, v ktorom sa miesili so slovenským a maďarským starousadlíckym obyvateľstvom.

Otázka: Aké bolo námestie námestie nového kolonizačného mesta Košice ?
Odpoveď: Nemci tak zakladajú nové kolonizačné mesto so šošovkovitým námestím (Hlavná ulica) a uličnou sieťou dnešného historického jadra

Otázka: Od koho dostali Nemci ďalšie pozemky darovacou listinou ?
Odpoveď: žiadali od kráľa ďalšie pozemky, čo im bolo potvrdené darovacou listinou Štefana V. z roku 1261

Otázka: Čo je udelené hosťom Samphlebenovi a Oblovi v darovacej listine Štefana V. z roku 1261 ?
Odpoveď: pozemky Horných Košíc, teritórium pod vrchom Hradová, medzi potokom Čermeľ a riekou Hornád

Otázka: Čo bol zásadný význam darovacej listiny Štefana V. z roku 1261 ?
Odpoveď: Zásadný význam listiny bol v tom, že sa Košičania oslobodzovali od vojenskej služby, boli vyňatí z právomoci Abaujvárskeho komitátu a mohli si voliť vlastného sudcu
Dejiny Košíc

Košice sa stali hlavným skladom zahraničných tovarov (depositio generalis mercium) k pomere k iným mestám regiónu. V praxi to fungovalo tak, že kupci prichádzajúci z Poľska, Pruska a Ruska mohli tovar vyložiť podľa svojho výberu buď tu, alebo v mestách Levoča, Kežmarok, Bardejov. Na druhej strane kupci prichádzajúci od juhu spoza Tisy, zo Sedmohradska, Moldavska, Valašska alebo Turecka už podliehali len generálnemu skladu v Košiciach. Výnosný diaľkový obchod bol organizovaný kupeckou gildou, združujúcou najvplyvnejších obchodníkov. Kapitál pritiahol do mesta významné podnikateľské klany, ktoré tu žiadali o priznanie mestských práv a budovali si tu svoje rezidencie. Medzi ne patril sedmohradský rod Szatmáriovcov a slovenskí Thurzovci. Usádzali sa tu aj zahraniční kupci z Nemecka, Talianska, Srbska a aj z takých ďalekých krajín ako Nizozemska, Anglicka či Španielska.

Otázka: Kde všade si mohli vyložiť tovar kupci prichádzajúci z Poľska , Pruska a Ruska ?
Odpoveď: Košice sa stali hlavným skladom zahraničných tovarov (depositio generalis mercium) k pomere k iným mestám regiónu. V praxi to fungovalo tak, že kupci prichádzajúci z Poľska, Pruska a Ruska mohli tovar vyložiť podľa svojho výberu buď tu, alebo v mestách Levoča, Kežmarok, Bardejov.

Otázka: Z ktorých krajín si kupci mohli uskladniť svoj tovar v Košiciach ?
Odpoveď: z Poľska, Pruska a Ruska

Otázka: O čo žiadali podnikateľské klany v Košiciach ?
Odpoveď: . Kapitál pritiahol do mesta významné podnikateľské klany, ktoré tu žiadali o priznanie mestských práv a budovali si tu svoje rezidencie

Otázka: Odkiaľ prichádzali kupci do Košíc , ktorí podliehali generálnemu skladu ?
Odpoveď: od juhu spoza Tisy, zo Sedmohradska, Moldavska, Valašska alebo Turecka

Otázka: Kto patril medzi podnikateľské klany v Košiciach ?
Odpoveď: rod Szatmáriovcov a slovenskí Thurzovci
Dejiny Košíc

Výsadná listina, povyšujúca Košice na mesto a udeľujúca im mestské výsady, sa nezachovala. Historik Ondrej Richard Halaga predpokladal, že sa tak stalo určite okolo roku 1290. V roku 1290 totiž jágerský biskup Andrej II. vyňal Košice spod právomoci abaujvárskeho archidiakona. Košická fara tak podliehala priamo biskupskej jurisdikcii. Tejto cirkevnej autonómii musela predchádzať autonómia civilná.  Podľa súčasných názorov však Košice patrili k mestám s čiastkovými privilégiami, postupne doplňovanými ďalšími v priebehu 14. storočia.

Otázka: Čo sa stalo s výsadnou listinou , ktorá povyšovala Košice na mesto ?
Odpoveď: sa nezachovala

Otázka: Kedy predpokladal historik Ondrej Richard Halaga , že sa Košice povýšili na mesto ?
Odpoveď: okolo roku 1290

Otázka: Kde patrili Košice podľa súčasných názorov ?
Odpoveď: Podľa súčasných názorov však Košice patrili k mestám s čiastkovými privilégiami, postupne doplňovanými ďalšími v priebehu 14. storočia.

Otázka: Aká autonómia musela predchádzať cirkevnej autonómii ?
Odpoveď: autonómia civilná
Dejiny Košíc

Už ako spoluvladár svojho otca v roku 1654 nariadil hornouhorskému kapitánovi Františkovi Vešelénimu (od 1655 palatínom), aby sa vysťahoval z Kráľovského domu a presťahoval úrad Hornouhorského hlavného kapitanátu do Bornemisovho domu (dnešná budova Slovenského technického múzea). Leopold I. sa rozhodol darovať dom, v ktorom boli počas Betlenovho povstania na smrť utrápení Svätí košickí mučeníci, jezuitom. Tým dal základ k vytvoreniu najvýznamnejšej protireformačnej inštitúcie v znovuzískanej východnej oblasti Kráľovského Uhorska, ktorá mala potvrdiť postavenie Košíc ako hlavnej cisárskej protitureckej bašty.

Otázka: Počas ktorého povstania boli na smrť utrápení košický mučeníci ?
Odpoveď: počas Betlenovho povstania

Otázka: Kedy Leopold I. nariadil vysťahovanie z Kráľovského domu ?
Odpoveď: v roku 1654

Otázka: Kam mal presťahovať úrad Hornouhorského hlavného kapitanátu František Vešeléni ?
Odpoveď: do Bornemisovho domu (dnešná budova Slovenského technického múzea)

Otázka: Čo sa rozhodol darovať Leopold I. ?
Odpoveď: dom, v ktorom boli počas Betlenovho povstania na smrť utrápení Svätí košickí mučeníci, jezuitom
Dejiny Košíc

Nemeckí kolonisti so sebou priniesli do krajiny i nové postupy pri výstavbe svojich miest. Špecificky pre región Východného Slovenska išlo o riešenie svetovo unikátne, kde sa najvýstavnejšia ulica v strede rozširovala do tvaru šošovky, aby vytvorila priestor pre sústredenie najdôležitejších mestských stavieb (kostol a neskôr radnica) a trhu. V prípade Košíc bolo šošovkovité námestie alebo ring – Hlavná ulica – budované kolmo na staršiu zástavbu Villy Cassy, ktorú Nemci pomenovali Hnilnou ulicou, ležiacou pred románskym kostolom sv. Michala.

Otázka: Ako pomenovali Nemci hlavnú ulicu , ležiacu pred románskym kostolom sv . Michala ?
Odpoveď: Hnilnou ulicou

Otázka: Čo priniesli nemeckí kolonisti so sebou do Košíc ?
Odpoveď: nové postupy pri výstavbe svojich miest

Otázka: Čo priniesli nemeckí kolonisti špecificky pre región Východného Slovenska ?
Odpoveď: Špecificky pre región Východného Slovenska išlo o riešenie svetovo unikátne, kde sa najvýstavnejšia ulica v strede rozširovala do tvaru šošovky, aby vytvorila priestor pre sústredenie najdôležitejších mestských stavieb (kostol a neskôr radnica) a trhu

Otázka: Prečo sa najvýstavnejšia ulica v strede rozširovala do tvaru šošovky ?
Odpoveď: aby vytvorila priestor pre sústredenie najdôležitejších mestských stavieb (kostol a neskôr radnica) a trhu.

Otázka: Kde bolo v prípade Košíc budované šošovkovité námestie ?
Odpoveď: V prípade Košíc bolo šošovkovité námestie alebo ring – Hlavná ulica – budované kolmo na staršiu zástavbu Villy Cassy, ktorú Nemci pomenovali Hnilnou ulicou, ležiacou pred románskym kostolom sv. Michala.
Dejiny Košíc

Plány na zriadenie Košickej univerzity mal už cisár Ferdinand III. Habsburský a zakladateľ Trnavskej univerzity arcibiskup Peter Pázmaň, ale plán zrealizoval až jeho priateľ jágerský biskup Benedikt Kišdy. Požiadavka cisárskeho dvora na zloženie 40 000 toliarovej fundácie na jej materiálne zabezpečenie bola splnená a po odpromovaní prvých doktorantov ju cisár Leopold I. zlatou bulou z roku 1660 zrovnoprávnil s ríšskymi univerzitami v Prahe, Viedni, Mohuči, Ingolstadte, Kolíne a inými. Košická univerzita, s filozofickou, teologickou a neskôr aj právnickou a lekárskou fakultou, tak bola v 17. a 18. storočí najvýchodnejšou univerzitou v Európe.

Po strate Nových Zámkov a Veľkého Varadína v novej vojne s Turkami (1663 – 1664) zostali Košice najvýznamnejšou vojenskou pevnosťou v cisárskych rukách. Leopold I. sa rozhodol vylepšiť ich obranyschopnosť vybudovaním náročného fortifikačného diela – samostatne stojacej päťramennej citadely v dolnom predbráni. Košická citadela, ako súčasť mestského opevnenia, mala slúžiť ako predsunutá vojenská základňa so sústredením cisárskych vojakov a delostrelectva, ktorého prítomnosť v stále protestantskom meste vyvolávala nepokoje. Zároveň sa z nej mala zabezpečiť ochrana mesta, ak by sa opäť dostalo do povstaleckých rúk. Začiatok výstavby citadely podľa projektov talianskej vojenskej školy sa datuje do obdobia okolo roku 1672. Na jej financovanie sa použila obrovská kaucia 200 000 zlatých florénov, ktoré zaplatila Žofia Bátoriová za prepustenie jej syna Františka I. Rákociho z väzenia po zatknutí pre účasť na Vešeléniho sprisahaní (1670).

Otázka: Kto všetko mal plány na zriadenie Košickej univerzity ?
Odpoveď: cisár Ferdinand III. Habsburský a zakladateľ Trnavskej univerzity arcibiskup Peter Pázmaň, ale plán zrealizoval až jeho priateľ jágerský biskup Benedikt Kišdy

Otázka: Kedy Leopold I. zrovnoprávnil Košickú univerzitu ?
Odpoveď: 1660

Otázka: S akými univerzitami Leopold I. zrovnoprávnil košickú univerzitu ?
Odpoveď: s ríšskymi univerzitami v Prahe, Viedni, Mohuči, Ingolstadte, Kolíne a inými

Otázka: Aká veľká bola požiadavka cisárskeho dvora na fundáciu na materiálne zabezpečenie Košickej univerzity ?
Odpoveď: Požiadavka cisárskeho dvora na zloženie 40 000 toliarovej fundácie
Dejiny Košíc

Po roku 1235, kedy Alžbeta Uhorská - Durínska bola vyhlásená za svätú, sa jej kult stal v jej domovskom regióne nesmierne populárny. Navyše v spojení s majoritným nemeckým obyvateľstvom mesto rozhodlo o zmene patrocínia hlavného farského kostola sv. Michala v prospech svätice, takže už v roku 1283 sa spomína ako kostol sv. Alžbety. Tento jednoloďový kostol dostal pravdepodobne pri tejto príležitosti aj novú gotickú absidu. Svätyňa kostola mala 11,5 x 10.25 m a jeho hlavná loď 27,8 x 14 m. Technické údaje o pôvodnom kostole sú známe z veľkej rekonštrukcie Dómu svätej Alžbety z konca 19. storočia.

Otázka: Akú rozlohu mala svätyňa a hlavná loď Dómu svätej Alžbety ?
Odpoveď: Svätyňa kostola mala 11,5 x 10.25 m a jeho hlavná loď 27,8 x 14 m.

Otázka: Odkiaľ sú známe technické údaje o pôvodnom Dóme svätej Alžbety ?
Odpoveď: z veľkej rekonštrukcie Dómu svätej Alžbety z konca 19. storočia.

Otázka: Kedy sa stal kult Alžbety Uhorskej - Durínskej nesmierne známy ?
Odpoveď: Po roku 1235

Otázka: Kedy sa spomína Dóm svätej Alžbety ako kostol sv . Alžbety ?
Odpoveď: v roku 1283

Otázka: Čo pravdepodobne dostal Dóm svätej Alžbety pri zmene patrocínia ?
Odpoveď: novú gotickú absidu
Dejiny Košíc

Žofia Bátoriová, katolícka manželka sedmohradského kniežaťa Juraja II. Rákociho, sa finančne angažovala aj pri stavbe nového jezuitského kostola sv.Trojice (známy ako Jezuitský, Univerzitný alebo Premonštrátny kostol). Bol budovaný na Hlavnej ulici v ranobarokovom štýle ako súčasť univerzitného komplexu na mieste nevyhovujúceho starého Kráľovského domu v rokoch 1671 – 1681. V období rokov 1670 a 1672 sa do katolíckych rúk navrátili aj hlavný mestský chrám Dóm svätej Alžbety, ktorý bol od šírenia reformácie v meste (1556) v protestanstkom užívaní, a Kaplnka svätého Michala, ktorá od bočkajových čias slúžila pre slovenských veriacich (Windische Kirche). Dóm sv.Alžbety sa stal katedrálnym chrámom exilovej jágerskej kapituly, pričom dovtedajší kostol v jej užívaní, Františkánsky kostol, sa plne vrátil pôvodným vlastníkom františkánom. V súlade s uhorskými náboženskými výsadami bola však kalvínom umožnená výstavba úplne nového kalvínskeho kostola na Mäsiarskej ulici v rokoch 1652 – 1655.

Otázka: Ako je známy jezuitský kostol sv . Trojice ?
Odpoveď: Jezuitský, Univerzitný alebo Premonštrátny kostol

Otázka: V ktorých rokoch sa do katolíckych rúk navrátil aj hlavný mestský chrám Dóm svätej Alžbety ?
Odpoveď: V období rokov 1670 a 1672

Otázka: Koho sa stal chrám svätej Alžbety katedrálnym chrámom ?
Odpoveď: exilovej jágerskej kapituly

Otázka: Kde bol vybudovaný kostol sv . Trojice ?
Odpoveď: Bol budovaný na Hlavnej ulici

Otázka: Kto sa finančne angažoval pri stavbe jezuitského kostola sv . Trojice ?
Odpoveď: Žofia Bátoriová, katolícka manželka sedmohradského kniežaťa Juraja II. Rákociho
Dejiny Košíc

Sedemdesiate roky 17. storočia boli veľmi hektickým a divokým obdobím v dejinách Košíc. Po Vešeléniho sprisahaní rozpútal Leopold I. ďalšiu vlnu svojej rekatolizačnej a centralizačnej politiky, ktorá sa stretla s veľkým odporom stavov. Nahradením uhorských vojakov v pevnostiach nemeckými vznikla veľká masa nespokojných ozbrojencov – kurucov, ktorí sa sústreďovali v hraničných oblastiach s Budínskym pašalíkom a Sedmohradskom. Kurucké hnutie sa nezadržateľne rozširovalo od Debrecína a na jeho potlačenie bol vyslaný košický kapitán Paris Spankau. V roku 1672 bol však porazený v bitke pri Haniske a stiahol sa naspäť do mesta, kde musel čeliť vzbure vlastných vojakov, ktorým nebol vyplatený žold. Dvadsaťtri žoldnierov nechal dokonca popraviť. Ďalšia pohroma postihla mesto 22. augusta 1674. Na Mäsiarskej ulici vypukol požiar, ktorý v priebehu štyroch hodín zničil 250 domov. Požiar zachvátil aj sklad pušného prachu, kde bolo uskladnených 150 ton výbušnín a iného streliva. Výbuchom skladu bol zničený sklad potravín v zrušenom Dominikánskom kostole, kde bolo tisíc meríc obilia a veľké zásoby iných potravín. Napriek tejto katastrofe pokračovala výstavba univerzitného kostola i citadely, ktorá bola okolo roku 1676 síce ešte nedokončená, ale už obranyschopná.

Otázka: Ktoré roky boli hektické pre Košice ?
Odpoveď: Sedemdesiate roky 17. storočia

Otázka: Kedy bol porazený košický kapitán Paris Spankau ?
Odpoveď: V roku 1672

Otázka: Odkiaľ sa rozširovalo Kurucké hnutie ?
Odpoveď: od Debrecína

Otázka: Prečo nastala nespokojnosť medzi ozbrojencami - kurucmi ?
Odpoveď: Nahradením uhorských vojakov v pevnostiach nemeckými

Otázka: Po koho sprisahaní rozpútal Leopold I. svoju vlnu politiky ?
Odpoveď: Po Vešeléniho sprisahaní
Dejiny Košíc

Začiatkom marca 1848 začali revolučné pohyby v Habsburskej monarchii. Najprv vypukla revolúcia v hlavnom meste Viedni 13.3.1848, následne 15. marca 1848 vypukla maďarská revolúcia v Pešti, ktorá sa rozšírila po celom Uhorsku. Aktívne sa do revolúcie zapojila aj veľká časť vrchnosti mesta Košice  a stoliční mocipáni. Keď revolúcia prerástla do občianskej vojny, vyslali Habsburgovci do Uhorska niekoľko armád. Do Horného Uhorska (zhruba územie dnešného Slovenska) vtiahol zo severu cez rakúsku Halič (dnes súčasť Poľska a Ukrajiny) cisársky generál podmaršal Franz H. von Schlick, ktorý sa pri Košiciach stretol 11. decembra s početnejším, ale zle vyzbrojeným košútovským vojskom. Po bojoch pri Budimíre a na predmostí Košíc Schlick mesto obsadil. 4. januára 1849 sa ho pokúsil opäť obsadiť košútovský minister vojny generál Lázár Meszáros v tzv. Košickej bitke pri Barci, ale nepodarilo sa mu zvíťaziť.

Otázka: Kedy vypukla maďarská revolúcia v Pešti ?
Odpoveď: 15. marca 1848

Otázka: Kto viedol cisárske vojsko , ktoré sa stretlo s košútovským vojskom pri Košiciach 11 . decembra 1848 ?
Odpoveď: Franz H. von Schlick

Otázka: Po akých bojoch obsadil cisársky generál von Schlick Košice ?
Odpoveď: Po bojoch pri Budimíre a na predmostí Košíc

Otázka: Kto prehral v Košickej bitke pri Barci 4 . januára 1949 ?
Odpoveď: košútovský minister vojny generál Lázár Meszáros

Otázka: Kedy sa odohrala Košická bitka pri Barci ?
Odpoveď: 4. januára 1849
Dejiny Košíc

Držbu Košíc v cisárskych rukách v tomto období využili slovenskí obrodenci. 24. februára sa na rímskokatolíckej fare stretol Ľudovít Štúr a Jonáš Záborský, aby rokovali o národnom programe Slovákov.  1. marca 1849 oddiel 800 slovenských dobrovoľníkov, bojujúcich za slobodu a práva slovenského národa, pochodoval cez mesto. V Košiciach krátko pôsobili aj Ľudovít Štúr a Jozef Miloslav Hurban, aby tu verbovali ďalších dobrovoľníkov. Mestom často prechádzali vojská raz jednej (cisárskej) raz druhej (košútovskej) strany. Koncom apríla 1849 mesto obsadilo košútovské vojsko a Košice sa tak stali súčasťou Maďarskej republiky, ktorá bola vyhlásená 14. apríla v Debrecíne Ľudovítom Košútom. Detronizácia Habsburgovcov v Uhorsku mala rýchlu odozvu. Mladý cisár František Jozef I., ktorý nastúpil na trón len v decembri 1848, požiadal o pomoc ruského cára Mikuláša I. Hlavný prúd ruskej armády s vyše 200 000 vojakmi 24. júna tiahol bez boja cez Košice smerom do uhorského vnútrozemia. V Košiciach sa ubytoval veľkoknieža Konštantín a knieža Paskevič. Správu v meste prevzali cisárski komisári.

Otázka: Kedy sa stali Košice súčasťou Maďarskej republiky vyhlásenej Ľudovítom Košútom ?
Odpoveď: Koncom apríla 1849

Otázka: Ktorí slovenskí obrodenci rokovali 24 . februára 1849 v Košiciach ?
Odpoveď: Ľudovít Štúr a Jonáš Záborský

Otázka: O čom rokovali Ľudovít Štúr a Jonáš Záborský 24 . februára 1849 v Košiciach ?
Odpoveď: o národnom programe Slovákov

Otázka: Kedy pochodovalo Košicami 800 slovenských dobrovoľníkov bojujúcich za práva a slobodu slovenského národa ?
Odpoveď: 1. marca 1849

Otázka: Kto tiahol cez Košice 20 . júna 1849 ?
Odpoveď: Hlavný prúd ruskej armády s vyše 200 000 vojakmi
Dejiny Košíc

Kumulácia kapitálu miestnych podnikateľov sa odrazila aj pod vznik prvého peňažného ústavu v meste – Košickej sporiteľne v roku 1844. Od roku 1850 tu mala sídlo aj pobočka Obchodnej a priemyselnej komory s pôsobnosťou pre celý vtedajší košický dištrikt. Na podporu miestneho priemyslu sa v roku 1857 organizovala Prvá hornouhorská priemyselná výstava v priestoroch mestskej jazdiarne. Zúčastnil sa jej aj panovník František Jozef I. pri príležitosti svojej druhej návštevy v slobodnom kráľovskom meste Košice (prvá 1852, tretia 1877).

Otázka: Aká výstava sa organizovala v Košiciach v roku 1857 ?
Odpoveď: Prvá hornouhorská priemyselná výstava

Otázka: Kedy vznikla Košická sporiteľňa ?
Odpoveď: v roku 1844

Otázka: V ktorom roku vznikla Košická sporiteľňa ?
Odpoveď: 1844

Otázka: Odkedy sídlila v Košiciach pobočka Obchodnej a priemyselnej komory ?
Odpoveď: Od roku 1850

Otázka: Kde sa orgnizovala Prvá priemyselná výstava v Košiciach ?
Odpoveď: v priestoroch mestskej jazdiarne
Dejiny Košíc

Žobravý rád dominikánov sa začal v Uhorsku usadzovať po roku 1220. Keďže ich misijná činnosť sa sústreďovala na väčšie mestá, neobišli ani Košice. Založili si kostol s kláštorom na okraji mesta, severne od Hnilnej ulice. Presný rok výstavby ich konventu nie je známy, ale v Guidonovom zozname dominikánskych kláštorov z roku 1303 je košický už spomínaný. Dominikáni boli známi aj zriadením vyššej školy, kde pripravovali kňazov, ale i laikov na zahraničné univerzity. Dominikánsky kostol je v súčasnosti najstarší zachovalý kostol v Košiciach. Dominikáni tu pôsobia s prestávkami rokov 1556 – 1699 a 1950 – 1990 dodnes.

Otázka: Prečo žobravý rád dominikánov neobišiel ani Košice ?
Odpoveď: ich misijná činnosť sa sústreďovala na väčšie mestá

Otázka: Kedy sa začal usadzovať v Uhorsku žobravý rád dominikánov ?
Odpoveď: po roku 1220

Otázka: Kde si založil žobravý rád dominikánov kostol s kláštorom ?
Odpoveď: na okraji mesta, severne od Hnilnej ulice

Otázka: V ktorom zozname je už dominikánsky kláštor spomínaný ?
Odpoveď: Guidonovom zozname dominikánskych kláštorov z roku 1303

Otázka: Čím boli dominikáni taktiež známi ?
Odpoveď: zriadením vyššej školy, kde pripravovali kňazov, ale i laikov na zahraničné univerzity
Dejiny Košíc

V tom istom roku sa spustila aj časť strategickej Košicko-bohumínskej železnice v 33 kilometrovom úseku Košice – Kysak – Prešov. Mala prepravovať lacné uhorské poľnohospodárske produkty do západnej časti monarchie a umožniť kvalitné spojenie tunajšej banskej oblasti so sliezskym uhoľným revírom. S Tokajom mesto spojila železnica v roku 1873. Regionálny charakter mala Turnianska železnica smerujúca  cez Turňu nad Bodvou a Tornanádasku do Miškovca, spustená v roku 1890. Zvýšený nápor cestujúcej verejnosti pôvodná budova Potiskej železnice nezvládala, preto ju v roku 1896 doplnila nová neorenesančná železničná stanica (zbúraná v 70.rokoch 20. storočia).

Otázka: Kedy bola postavená neorenesančná železničná stanica v Košiciach ?
Odpoveď: v roku 1896

Otázka: Prečo bola postavená Košicko - bohumínska železnica ?
Odpoveď: Mala prepravovať lacné uhorské poľnohospodárske produkty do západnej časti monarchie a umožniť kvalitné spojenie tunajšej banskej oblasti so sliezskym uhoľným revírom

Otázka: Kedy boli Košice spojené   železničnou traťou s Tokajom ?
Odpoveď: v roku 1873

Otázka: Výstavba ktorého úseku Košicko - bohumínskej železnice sa začala v roku 1870 ?
Odpoveď: Košice – Kysak – Prešov

Otázka: Kedy bola uvedená do prevádzky Turnianska železnica ?
Odpoveď: v roku 1890
Dejiny Košíc

Od roku 1678 začalo opäť silnieť kurucké hnutie proti Leopoldovi I., známe ako Tököliho povstanie, medzinárodne podporované dvorom francúzskeho kráľa Ľudovíta XIV. a najmä Osmanskou ríšou. Na okolí Košíc v tomto roku už kuruci obsadili Abovskú, Zemplínsku a Spišskú župu. Hoci bolo povstanie organizované zo Sedmohradska, udržiaval si jeho hlavný veliteľ, kežmarský magnát a druhý manžel ovdovnelej Heleny Zrínskej, Imrich Tököli značnú samostatnosť a v roku 1681 predložil Porte plán na utvorenie samostatného hornouhorského kniežatstva. To malo tvoriť Tökölim ovládaných sedem stolíc, ktoré za kniežat Štefana Bočkaja, Gabriela Betlena a Juraja I. Rákociho patrili Sedmohradsku. Neskôr k nim pripojil ďalších päť stolíc patriacich pod správu Spišskej komory, na území dnešného Slovenska, za čo bol už súčasníkmi označovaný ako „slovenský kráľ“. Porta predpokladala z novovzniknutého kniežatstva vytvoriť ďalšiu osmanskú správnu jednotku a po dobytí Košíc ho menovala kniežaťom Horného Uhorska.

Otázka: Kde všade bola na okolí Košíc v roku 1678 obsadená župa ?
Odpoveď: Na okolí Košíc v tomto roku už kuruci obsadili Abovskú, Zemplínsku a Spišskú župu.

Otázka: Proti komu bojovalo kurucké hnutie známe ako Tököliho povstanie ?
Odpoveď: proti Leopoldovi I.

Otázka: Od ktorého roku začalo silnieť kurucké hnutie ?
Odpoveď: Od roku 1678

Otázka: Aký plán predložil Imrich Tököli v roku 1681 ?
Odpoveď: v roku 1681 predložil Porte plán na utvorenie samostatného hornouhorského kniežatstva

Otázka: Aké župy obsadili kuruci v okolí Košíc ?
Odpoveď: Abovskú, Zemplínsku a Spišskú župu
Dejiny Košíc

Metropolné postavenie mesta v severovýchodnej časti kráľovstva – Hornom Uhorsku, označovanom ako Parte Superioris alebo Oberland, dokladá existencia pobočky Kráľovskej komory, ktorá tu bola etablovaná v priebehu 13. storočia. Prvýkrát sa spomína v roku 1297 a slúžila pre potreby spravovania kráľovských majetkov a výberu daní. Dohliadala aj na výstavbu mestského opevnenia, čo bolo náročnou finančnou investíciou. Jej sídlom bola najvýznamnejšia svetská stredoveká stavba v meste – Kráľovský dom, stávajúci pred južným pásom hradieb.

Otázka: Kedy sa prvýkrát spomína Kráľovská komora v Košiciach ?
Odpoveď: v roku 1297

Otázka: Kedy bola Kráľovská komora etablovaná v Košiciach ?
Odpoveď: v priebehu 13. storočia

Otázka: Na čo dohliadala Kráľovská komora v Košiciach ?
Odpoveď: na výstavbu mestského opevnenia, čo bolo náročnou finančnou investíciou

Otázka: Čo bolo sídlom Kráľovskej komory v Košiciach ?
Odpoveď: najvýznamnejšia svetská stredoveká stavba v meste – Kráľovský dom, stávajúci pred južným pásom hradieb.
Dejiny Košíc

Po vymretí dynastie Arpádovcov v roku 1301 nastalo obdobie nestability, v ktorom sa Košice vojensky i politicky pridali na stranu kráľa Ladislava V., bojujúceho o trón s Karolom Róbertom. Mocný šľachtický rod Omodejovcov, ovládajúci rozsiahle územia Horného Uhorska, bol však prívržencom neapolského princa Karola Róberta. Košickí mešťania spolu s mešťanmi spišských miest dokonca neúspešne zaútočili na omodejovský hrad Amadevár pri mestečku Gönc v čase, keď sa tam mladý pretendent trónu nachádzal. Omodejovci si v tomto období začali budovať pre lepšiu kontrolu Košíc novú vojenskú pevnosť – Košický hrad. Hrad bol stavaný protiprávne na území vrchu Hradová, ktoré patrilo mestu.

Otázka: Kde bol stavaný Košický hrad ?
Odpoveď: Hrad bol stavaný protiprávne na území vrchu Hradová, ktoré patrilo mestu.

Otázka: Kedy nastalo obdobie nestability v Košiciach ?
Odpoveď: Po vymretí dynastie Arpádovcov v roku 1301

Otázka: Koho prívržencom bol mocný šľachtický rod Omodejovcov ?
Odpoveď: neapolského princa Karola Róberta

Otázka: Čo si začali budovať Omodejovci pre lepšiu kontrolu Košíc ?
Odpoveď: novú vojenskú pevnosť – Košický hrad

Otázka: Na aký hrad zaútočili košickí mešťania spolu s mešťanmi spišských miest ?
Odpoveď: na omodejovský hrad Amadevár pri mestečku Gönc
Dejiny Košíc

V roku 1307, keď snem uhorskej šľachty prijal za panovníka Karola Róberta, podarilo sa palatínovi Omodejovi Abovi získať košických mešťanov na stranu Karola, za čo mu ich on daroval do držby. Po potlačovaní mestských výsad Košičania v roku 1311 nenávideného oligarchu palatína Omodeja Abu zabili. Košičania, ktorí v tej dobe ešte netvorili privilegovaný stav, neboli kráľom potrestaní, hoci zabili prvého úradnika kráľovstva. Skrývala sa za tým premyslená politika podporovaná pápežským legátom Gentilisom, ktorá počítala s vytvorením pevného kráľovstva bez šľachtických domén. Do Košíc boli povolaní vyšetrovatelia, ostrihomský arcibiskup Tomáš, jágerský biskup Martin a vesprímsky biskup Štefan, ktorí prípad uzatvorili s tým, že Omodejovci sa musia vzdať Abova a Zemplína a nesmú sa pokúšať o opätovné dobytie mesta a narúšanie jeho práv a obchodu. V meste bolo zadržaných 47 omodejovských rukojemníkov pre udržateľnosť uznesenia.

Otázka: Ktorí Košičania neboli kráľom potrestaní , hoci zabili prvého úradníka kráľovstva ?
Odpoveď: Košičania, ktorí v tej dobe ešte netvorili privilegovaný stav

Otázka: Kým bola podporovaná premyslená politika , ktorá počítala s vytvorením pevného kráľovstva bez šľachtických domén ?
Odpoveď: pápežským legátom Gentilisom

Otázka: Kedy sa podarilo palatínovi Omodejovi Abovi získať košických mešťanov na stranu Karola ?
Odpoveď: V roku 1307

Otázka: Kedy Košičania zabili nenávideného oligarchu palatína Omodeja Abu ?
Odpoveď: Po potlačovaní mestských výsad Košičania v roku 1311

Otázka: Kto bol pozvaný do Košíc aby uzatvoril prípad zabitia Omodeja Aba ?
Odpoveď: vyšetrovatelia, ostrihomský arcibiskup Tomáš, jágerský biskup Martin a vesprímsky biskup Štefan
Dejiny Košíc

Vláda Anjuovcov znamená zlatý vek rozvoja stredovekých Košíc. Strategická poloha na výnosnej obchodnej ceste Balkán – Balt podnietila rozvoj obchodu a cechovej výroby, čoho svedectvom je najstaršia cechová listina v Uhorsku, vydaná v roku 1307 richtárom a prísažnými celého mesta Košice pre kožušnícky cech. Z tohto roku pochádza aj zmienka o prvom známom richtárovi – Arnoldovi. Košice mali právo razby vlastnej meny – košických mariek. V roku 1321 sa výmena starých mincí za nové spomína ako bežný zvyk.

Otázka: Čo znamená vláda Anjuovcov pre Košice ?
Odpoveď: zlatý vek rozvoja stredovekých Košíc

Otázka: Čo podnietila strategická poloha na výnosnej obchodnej ceste Balkán - Balt ?
Odpoveď: rozvoj obchodu a cechovej výroby

Otázka: Ako sa volala prvá košická mena ?
Odpoveď: Košice mali právo razby vlastnej meny – košických mariek

Otázka: V akom roku sa spomína ako bežný zvyk výmena starých mincí za nové v Košiciach ?
Odpoveď: V roku 1321
Dejiny Košíc

Najdôležitejšie privilégium, ktoré potvrdilo metropolné postavenie Košíc a určilo hospodársku činnosť ich mešťanov, bolo právo skladu. Z neho mesto profitovalo najviac až do jeho zrušenia začiatkom 18. storočia. Obchodníci sa tu museli ubytovať a platiť za prenájom miesta predaja. Zároveň boli Košičania oslobodení od práva skladu v iných mestách kráľovstva, ktorým toto právo bolo prideľované zväčša až v 15. storočí. Právo skladu bolo udelené Košiciam pravdepodobne v nedochovanom privilégiu mestských práv z roku 1290. Košice ako sídlo pobočky kráľovskej komory, ktorá určovala a vyberala clá a mýta v Predtisí, boli miestom skladovej tradície obchodníkov už pred udeľovaním skladových privilégií. Navyše ako jediné v tomto regióne opevenené hradbami poskytovali kupcom dostatočnú ochranu.

Otázka: Od čoho boli Košickí obchodníci oslobodení až do začiatku 18 . storočia ?
Odpoveď: od práva skladu v iných mestách kráľovstva

Otázka: Aké bolo najdôležitejšie privilégium , ktoré potvrdilo metropolné postavenie Košíc ?
Odpoveď: právo skladu

Otázka: Kedy bolo právo skladu udelené Košiciam ?
Odpoveď: pravdepodobne v nedochovanom privilégiu mestských práv z roku 1290
Dejiny Košíc

Košice sa tešili mimoriadnej priazni panovníka Ľudovíta I. Veľkého. Ich pozície značne vylepšil právne i hospodársky, čím umožnil ich premenu vo vyspelú stredoeurópsku metropolu. V roku 1347 udelil mestu Veľké privilégium, čím ho povýšil na druhé miesto v hierarchii uhorských kráľovských miest za sídelným mestom Budín. 7. mája 1369 kráľ vystavil unikátnu erbovú listinu, ktorá predstavuje prvý doložený mestský armáles v Európe. Erb Košíc je tak prvým znakom udeleným právnickej osobe, čo svedčí o kultúrnej vyspelosti Horného Uhorska v rámci stredovekej Európy.

Otázka: V akom roku udelil Košiciam Veľké privilégium ?
Odpoveď: V roku 1347

Otázka: Čo svedčí o kultúrnej vyspelosti Horného Uhorska v rámci strednej Európy ?
Odpoveď: Erb Košíc je tak prvým znakom udeleným právnickej osobe, čo svedčí o kultúrnej vyspelosti Horného Uhorska v rámci stredovekej Európy.

Otázka: Priazni akého panovníka sa tešili Košice ?
Odpoveď: Ľudovíta I. Veľkého

Otázka: Čo vylepšil panovník Ľudovít I. Veľký v Košiciach ?
Odpoveď: Ich pozície značne vylepšil právne i hospodársky, čím umožnil ich premenu vo vyspelú stredoeurópsku metropolu.

Otázka: Kedy kráľ vystavil unikátnu erbovú listinu Košíc , ktorá predstavuje prvý doložený mestský armáles v Európe ?
Odpoveď: 7. mája 1369
Dejiny Košíc

Košické mestské právo sa stalo vzorom a odvolacou inštanciou pre okolitý región Horného Uhorska. Právo trhu a skladu podnietil rozvoj košického obchodu a remesiel. Už v roku 1344 dostali Košice čiastočné právo skladu na všetky tovary z Poľska a Ruska, ktoré bolo ďalej rozšírené v roku 1361. Od roku 1399 museli aj kupci od Veľkého Varadína a Sedmohradska skladať tovary v Košiciach. V priebehu 14. storočia získali košickí obchodníci colné výhody v celom Uhorsku a Sedmohradsku, pred polovicou 14. storočia aj v Poľsku a Rusku (tie isté ako mali ich krakovskí partneri), v roku 1364 sa rozšírili na české krajiny a Vratislav a v roku 1388 i na rakúske krajiny.

Otázka: Kedy dostali Košice čiastočné právo skladu na všetky tovary z Poľska a Ruska ?
Odpoveď: v roku 1344

Otázka: Kedy získali košickí obchodníci colné výhody v celom Uhorsku a Sedmohradsku ?
Odpoveď: V priebehu 14. storočia

Otázka: Pre koho sa stalo košické mestské právo vzorom a odvolacou inštanciou ?
Odpoveď: pre okolitý región Horného Uhorska

Otázka: Aké práva podnietili rozvoj košického obchodu a remesiel ?
Odpoveď: Právo trhu a skladu

Otázka: Od akého roku museli aj kupci od Veľkého Varadína a Sedmohradska skladovať tovary v Košiciach ?
Odpoveď: Od roku 1399