lucaswychan/mrtydi-reasoning-embedding huggingface dataset:
Kökarin Pyhän Annan kirkko on pääosin harmaakivestä tehty torniton pitkäkirkko Kökarissa Ahvenanmaan saaristossa. Nykyinen kirkko on tiettävästi Kökarin kolmas. Se rakennettiin vanhan luostarikirkon raunioille hyödyntäen jo olemassa olleita peruskiviä. Rakennustyöt aloitettiin vuonna 1769 Antti Piimäsen johdolla. Kirkko kuitenkin valmistui vasta kymmenisen vuotta Piimäsen kuoleman jälkeen vuonna 1784. Alkuperäisestä suunnitelmasta poikettiin työn kuluessa, ja vanhan luostarikirkon raunioiden kiviä hyödynnettiin mahdollisuuksien mukaan.
Don Murphy ja Tom DeSanto aloittivat elokuvan toteuttamisen vuonna 2003. Seuraavana vuonna Steven Spielberg liittyi elokuvan tuottajiin, ja Roberto Orci sekä Alex Kurtzman vaittiin käsikirjoittajiksi. Yhdysvaltain asevoimat ja General Motors lainasivat ajoneuvoja ja lentokoneita kuvauksia varten, mikä säästi rahaa ja lisäsi elokuvaan realismin tunnetta.
Honji suijaku () tarkoittaa Japanin buddhalaisessa terminologiassa Meiji-kaudelle saakka yleistä teoriaa, jonka mukaan buddhalaiset jumaluudet esiintyvät Japanille omaperäisinä kameina johdattaakseen japanilaiset pelastukseen[1][2]. Teorian mukaan jotkut kamit (mutteivät kaikki) ovat buddhalaisten jumaluuksien (, kirjaimellisesti ”alkuperäinen maa”) ilmentymiä (, kirjaimellisesti ”jälki”)[1][3]. Nämä kaksi entiteettiä muodostavat jakamattoman kokonaisuuden, ja teoriassa niiden piti olla toistensa suhteen tasa-arvoisia, mikä ei kuitenkaan historiallisesti aina toteutunut[4]. Esimerkiksi Nara-kauden alussa honji-osaa pidettiin tärkeämpänä[4]. Kamakura-kauden loppupuolella ehdotettiin myös, että kamit olisivatkin todellisuudessa honji-osa ja buddhat suijaku-osa[4].
Myös lajien sisällä on kilpailua. Vain parhaat yksilöt selviytyvät. Tämä auttaa poistamaan huonoja geenejä perimästä ja parhaat ominaisuudet yleistyvät. Ekosysteemissä jokaisella lajilla on oma ekologinen lokero eli ekolokero. Gausen periaatteen eli syrjäyttävän kilpailun periaatteen mukaan kaksi samalla alueella elävää lajia eivät voi pysyvästi elää samassa lokerossa. Samassa ekologisessa lokerossa elävien lajien välille syntyy kilpailu, jonka vahvempi laji voittaa.
Manchester Metropolitan -yliopiston tutkimuksen mukaan eteläinen Suomi sopisi parhaiten luistinten keksimisalueeksi. Vanhimmat Pohjois-Euroopasta löydetyt eläimen luista valmistetut luistimet on ajoitettu 5000 vuoden päähän. Luistinten keksimiseen uskotaan johtaneen sen, että ne helpottivat liikkumista ja siten elannon hankkimista. Federico Formentin ja Alberto Minettin johtaman tutkimusryhmän mukaan Suomen asukkaat pystyivät hyödyntämään keksintöä pitkään muita paremmin hyväkseen.[1]. Tulos perustuu matemaattiseen malliin, jonka mukaan Suomen oloissa luusta tehtyjen luistinten käyttö vähentää energiankulutusta 10 %. Norjassa vastaava säästö on 3 % ja Ruotsissa, Saksassa sekä Alankomaissa alle prosentti. Väitettä tukee myös se, että eteläisessä Suomessa on tiheimmin järviä sadan neliökilometrin alueella. Tuolloin luistimilla olisi liikuttu eteenpäin sauvojen avulla. Luistimilla ei potkittu vauhtia. Museoviraston mukaan Suomesta ei tiettävästi kuitenkaan ole löydetty kivikautisia luistimia. [2]
Audi Groupin pääomistaja on Volkswagen Group, jonka omistuksessa 99,55 prosenttia osakepääomasta.[1] Audin päämaja sijaitsee Ingolstadtissa Saksassa, missä on myös yhtiön päätehdas. Audi valmistaa autoja Saksassa lisäksi Neckarsulmissa. Audin tehtaita on myös Italiassa, Unkarissa, Espanjassa, Belgiassa, Slovakiassa, Intiassa, Thaimaassa ja Kiinassa.[2]
Mauno Henrik Koivisto (25. marraskuuta 1923 Turku – 12. toukokuuta 2017 Helsinki) oli Suomen tasavallan yhdeksäs presidentti.[1][2] Hän toimi presidenttinä kaksi perättäistä kautta 1982–1994, ja sitä ennen hän hoiti presidentin tehtäviä vuoden 1981 lopulla Urho Kekkosen ollessa sairautensa vuoksi estyneenä.[1] Koivisto halusi rajoittaa presidentin valtaoikeuksia ja vahvistaa pääministerin valtaa. Hän kuvasi itseään bernsteinlaiseksi sosialistiksi.[3]
Vietnam (), virallisesti Vietnamin sosialistinen tasavalta (), on valtio Kaakkois-Aasiassa. Sen rajanaapurit ovat Kambodža, Kiina ja Laos. Vietnamin pinta-ala on noin 330000 neliökilometriä ja asukasluku yli 95,2 miljoonaa eli se on väestöltään maailman 15. suurin maa.[1]
Laajimman määritelmän mukaan Itämeri on Pohjanmeren jatkeena oleva Atlantin valtameren sivumeri sisältäen kaikki merialueet Kattegatin pohjoisrajalta Suomenlahden ja Pohjanlahden perukoille asti[4]. Tästä merialueesta käytetään myös nimitystä Itämeren alue ()[5]. Suppeamman määritelmän mukaan Itämeri (eli varsinainen Itämeri, , ) rajautuu pohjoisessa Pohjanlahteen, eli Saaristomereen ja Ahvenanmereen, ja Suomenlahteen sekä lounaassa Tanskan salmiin eli Juutinraumaan ja Fehmarnin Belttiin[4] tai Juutinraumaan sekä Iso-Belttiin ja Vähä-Belttiin[6]. Suppeimmassa määrittelyssä Riianlahti ei kuulu Itämereen ja lounaassa Itämeri rajautuu Belttienmereen[7].
Suuret sotatoimet päättyivät jo vuonna 2003, mutta liittouman joukot jäivät maahan. Sota jatkui terrorismina ja sissisotana. Osin ulkomaiset, osin irakilaiset kiihkosunnit räjäyttivät muun muassa šiiojen moskeijoita, mikä aiheutti šiiojen kuolemanpartioiden tekemiä verisiä kostoja sunneja vastaan. Eri sunnien, kurdien ja šiiojen vastarintaryhmät toimivat omilla tahoillaan liittoumaa ja Irakin hallitusta vastaan sekä kahakoivat tilaisuuden tullen keskenäänkin. Maassa toimi myös poliittisia kapinaryhmiä. Liittouma ja myöhemmin mukana ollut Irakin armeija taas toimivat kaikkia vastarintaryhmiä vastaan. Irakin sotaa edeltänyt johtaja Saddam Hussein hirtettiin vuonna 2006. Irakin väkivalta rauhoittui hieman sovinnollisen kenraali David Petraeuksen tultua miehitysjoukkojen johtoon, mutta jatkui seuraavinakin vuosina.
Sinimäkien taistelu eli Tannenberg-linjan taistelu oli toisessa maailmansodassa vuonna 1944 Saksan ja Neuvostoliiton joukkojen välinen taistelu Sinimäkien kukkuloista Itä-Virossa. Sinimäet olivat osa saksalaisten Tannenberg-puolustuslinjaa Narvan länsipuolella ja taistelut alkoivat puolustuslinjaan kuuluneiden Sinimäkien suunnalla 26. heinäkuuta. Puolustajista noin kolmasosa oli virolaisia. Sinimäkien taistelu oli Viron alueen taisteluista verisin ja neuvostojoukkojen viimeinen hyökkäys pysäytettiin 5. elokuuta. Hyökkäyksestä luovuttiin virallisesti 10. elokuuta. Laajemman sotatilanteen takia Saksa päätyi kuitenkin voitosta huolimatta hylkäämään Viron syyskuussa 1944.
Hongkong oli pitkään Britannian hallinnassa. Kommunistien vallattua manner-Kiinan vuonna 1949 Hongkong jäi Taiwanin ohella yhdeksi alueista, joissa perinteinen kiinalainen kulttuuri ja sananvapaus välttyivät kommunismilta. Vuonna 1997 se siirtyi Kiinan hallintaan ”yksi maa, kaksi järjestelmää” -periaatetta soveltaen. Sille on perustuslaillisesti taattu suhteellisen korkea autonomia, sillä esimerkiksi on oma lainsäädäntönsä, valuuttansa, tullinsa, lentoliikenneoikeudet ja maahanmuuttolakinsa. Vain puolustus ja diplomaattiset suhteet ovat Pekingin keskushallinnon vastuulla.
Suomessa oli voimassa alkoholijuomia koskeva kieltolaki vuosina 1919–1932. Tänä aikana Suomessa ei saanut myydä eikä itse valmistaa alkoholijuomia. Viinan kotipoltto-oikeus oli viety kansalaisilta jo vuonna 1866. Kieltolain suorana seuraksena oli, että alkoholia alettiin salakuljettaa ulkomailta ennennäkemättömiä määriä. Kieltolain voimaantulo liittyi yleiseen äänioikeuteen, sillä naisäänestäjät kannattivat kieltolakia suuremmissa määrin. Kieltolaki on usein nähty ”naisten lakina”[1].
Boudicca tai Boudica, joskus myös Boadicea (k. 60 tai 61 jaa.), oli ikeenien kuningatar. Ikeenit hallitsivat alueita Britannian itärannikolla nykyisen East Anglian alueella. Boudiccasta tuli ikeenien johtaja hänen miehensä Prastotagoksen kuoltua. Tämän kuollessa syttyi myös kiista roomalaisten kanssa, mikä johti Boudiccan ruoskimiseen ja tämän tyttärien raiskaukseen. Suivaantuneet ikeenit nousivat Boudiccan johdolla kapinaan ja tuhosivat nykyiset Colchesterin ja Lontoon kaupungit surmaten niiden roomalaiset asukkaat ja roomalaisten kannattajat. Lopulta Boudiccan joukot kärsivät kuitenkin tappion Suetonius Paulinuksen johtamille joukoille. Boudicca teki lähteestä riippuen joko itsemurhan tai kuoli tautiin vuonna 60 tai 61. Hänen tarinansa unohdettiin pitkäksi aikaa, mutta siitä tuli jälleen suosittu 1800-luvulla.
1VA (proto-Venera) - Ohilento - laukaistiin 4. helmikuuta 1961[3][4][5]: Ei saavuttanut Maan kiertorataa. Venera 1 - Ohilento - laukaistiin 12. helmikuuta 1961[6]: Yhteys katkesi ennen ohilentoa. Venera 2 - Ohilento - laukaistiin 12. marraskuuta 1965[6]: Yhteys katkesi vähän ennen ohilentoa. Venera 3 - Kaasukehän tutkimus - laukaistiin 16. marraskuuta 1965[6]: Yhteys katkesi ennen kaasukehään laskeutumista. Kosmos 96/Venera 4 - Kaasukehän tutkimus - laukaistiin 23. marraskuuta 1965[6]: Ei saavuttanut Maan kiertorataa. Venera 4 - Kaasukehän tutkimus - laukaistiin 12. kesäkuuta 1967[6]: Laskeutui 18. lokakuuta 1967. Ensimmäinen toisen planeetan kaasukehään laskeutunut ja sieltä maahan tietoa lähettänyt luotain. Venera 5 - Kaasukehän tutkimus - laukaistiin 5. tammikuuta 1969[6]: Laskeutui 16. toukokuuta 1969 lähetti tietoa kaasukehästä ennen kuin tuhoutui 26 km pinnan yläpuolella. Venera 6 - Kaasukehän tutkimus - laukaistiin 10. tammikuuta 1969[6]: Laskeutui 17. toukokuuta 1969 lähetti tietoa kaasukehästä ennen kuin tuhoutui 11 km pinnan yläpuolella. Venera 7 - Laskeutuja - laukaistiin 17. elokuuta 1970[6][7]: Laskeutui 15. joulukuuta 1970, ensimmäinen avaruusluotain joka laskeutui toisen planeetan pinnalle vahingoittumattomana. Tuhoutui lämmöstä ja paineesta 23 minuuttia laskeutumisen jälkeen.[7] Venera 8 - Laskeutuja - laukaistiin 27. maaliskuuta 1972[6]: Laskeutui 22. heinäkuuta 1972, toimi pinnalla 50 minuuttia. Venera 9 - Satelliitti ja laskeutuja - laukaistiin 8. kesäkuuta 1975[8][6]: Laskeutui 22. lokakuuta 1975 Lähetti takaisin ensimmäiset kuvat Venuksen pinnalta. Luotain toimi pinnalla 53 minuuttia.[9][10] Venera 10 - Satelliitti ja laskeutuja - laukaistiin 14. kesäkuuta 1975[8][6]: Laskeutui 25. lokakuuta 1975, Luotain toimi pinnalla 63 minuuttia. Venera 11 - Ohilento ja laskeutuja - laukaistiin 9. syyskuuta 1978[11][6]: Laskeutui 25. joulukuuta 1978, Laskeutuja toimi pinnalla 95 minuuttia. Venera 12 - Ohilento ja laskeutuja - laukaistiin 14. syyskuuta 1978[11][6]: Laskeutui 21. joulukuuta 1978, Laskeutuja toimi pinnalla 95 minuuttia ja kuvasi oletettavasi salamoja. Venera 13 - Ohilento ja laskeutuja - laukaistiin 30. lokakuuta 1981[12][6]: Laskeutui 1. maaliskuuta 1982, Lähetti takaisin ensimmäiset värikuvat Venuksen pinnalta ja tutki pintaa spektrometrillä.[13] Venera 14 - Ohilento ja laskeutuja - laukaistiin 4. marraskuuta 1981[12][6]: Laskeutui 5. maaliskuuta, 1982, Luotain otti kokeita maaperästä. Venera 15 - Satelliitti - laukaistiin 2. kesäkuuta 1983[6]: Saapui kiertoradalle 10. lokakuuta 1983 ja kuvasi Venuksen pohjoista pallonpuoliskoa. Venera 16 - Satelliitti - laukaistiin 7. kesäkuuta 1983[6]: Saapui kiertoradalle 14. lokakuuta 1983 ja kuvasi Venuksen pohjoista pallonpuoliskoa.
Valkea aine muodostaa aivojen sisemmän loppuosan. Se koostuu pääosin hermoimpulsseja soomaosista muualle hermostoon kuljettavista hermosolujen aksoneista ja niitä ympäröivistä gliasoluista sekä verisuonista. Valkean värinsä kudos saa aksoneita ympäröivien myeliinituppien rasva-aineesta, myeliinistä. Valkeaa ainetta on myös selkäytimen reunaosissa.
Kellotorni, johon Big Ben on sijoitettu, on 96,3 metriä korkea ja sijaitsee Westminsterissä Thamesjoen varrella. Se on muodostunut Lontoon ja koko Yhdistyneen kuningaskunnan symboliksi. Kellotornin suunnittelivat Charles Barry ja Augustus Pugin. Se valmistui vuonna 1856 rakennustöiden kestettyä 13 vuotta.[3] Torni oli alun perin viralliselta nimeltään Kellotorni (),[4] vaikka nimen on myös usein virheellisesti luultu olevan Pyhän Tapanin torni (engl. St. Stephen’s Tower). Kuningatar Elisabet II:n 60-vuotisen hallituskauden kunniaksi torni nimettiin vuonna 2012 hänen mukaansa Elisabetin torniksi (engl. Elizabeth Tower)[5]. Joskus saatetaan myös koko tornia nimittää virheellisesti Big Beniksi.[2] Kellotornia on aiemmin käytetty kansanedustajien vankilana. Viimeinen vankeuteen joutunut oli kansanedustaja Charles Bradlaugh, joka kieltäytyi vuonna 1880 vannomasta valaa käsi Raamatulla.[6] Elisabetin tornin huipulle pääsemiseksi täytyy kiivetä 334 kivistä rappusta.[7] Tornissa käy vuosittain 12000 vierailijaa. Tornin huipulla olevassa tilassa loistaa Ayrtonin valo silloin, kun parlamentin istunto on käynnissä.[3]
Kahdeksantoista vuotta myöhemmin Tähkäpää asuu tornissa yhdessä Pascal -nimisen kameleonttinsa kanssa. Gothel vaatii tyttöä pysymään tornissa, ettei ulkomaailma voisi häntä tavoittaa ja vahingoittaa. Tähkäpää on iloinen tornissaan, mutta hänen päivänsä ovat pitkiä. Hän toivoo kahdeksantenatoista syntymäpäivänään, että pääsisi näkemään ulkomaailmaa, ja ennen kaikkea taivaalla leijuvat valot. Gothel kieltää häntä muistuttaen, että maailma on täynnä itsekkäitä ihmisiä, jotka haluaisivat tytön voimat itselleen. Sillä aikaa varas nimeltään Flynn Rider varastaa seurueensa kanssa kadonneen prinsessan tiaran linnasta. Flynn kuitenkin pettää rikoskumppaninsa ja löytää sattumalta Tähkäpään tornin paetessaan vartijoita. Ilman ratsastajaa jäänyt hevonen Maximus jatkaa rikollisen etsintää omillaan. Flynn piiloutuu torniin, mutta Tähkäpää lyö hänet pannulla tajuttomaksi. Tähkäpää lukitsee hänet vaatekaappiin ja piilottaa laukun, jonka sisällä on varastettu tiara.
Vuonna 1811 keisari Aleksanteri I antoi määräyksen perustaa Turkuun Suomen ensimmäinen pankki, Waihetus- Laina- ja Depositioni-Contori ().[7] Turusta Helsinkiin pankki muutti vuonna 1819. Tästä pankista tuli vuonna 1840 Suomen Pankki[8], joka on maailman neljänneksi vanhin keskuspankki. Varsinaiset keskuspankkitehtävänsä Suomen Pankki aloitti vasta 1800-luvun loppupuolella, kun Suomi oli saanut oman rahan ja maahan oli perustettu liikepankkeja.[9]
Langennut on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä sarjakuvahahmo, joka tunnetaan Galactuksen ensimmäisenä apulaisena. Nykyään Langennut on siirtynyt palvelemaan synkkää Thanosta. Hahmon loi Keith Giffen. Langennut esiintyi ensimmäisen kerran Thanos -lehden numerossa 11 (2004).
Vuonna 2003 Kokkonen ja Loiri alkoivat suunnitella viimeisen Turhapuro-elokuvan tekemistä Spede Pasasen muistoksi. Uuno Turhapuro – This is my Life (v. 2004) perustuu Speden ja Ere Kokkosen kehittelemään ideaan, jossa Uuno soluttautuu rikkaille tarkoitettuun vanhainkotiin ja pääsee television tosi-tv-ohjelmaan muistelemaan elämänvaiheitaan. Viimeinen Turhapuro-elokuva tehtiin vanhan työryhmän voimin. Tässä elokuvassa Tapio Hämäläinen palasi näyttelemään vuorineuvos Tuuraa.
Termi ”kannibaali” tulee espanjasta. Kristoffer Kolumbus oletti saapuessaan Amerikkaan, että Haitin asukkaat olisivat Kiinan suurkaanin alamaisia. Valmistautuessaan tapaamiseen hänellä oli mukanaan arabian ja heprean taitajia. Kuullessaan nimen Caniba tai Canima hän oletti sanan viittaavan Mendevillen kuvaamiin koirapäisiin ihmisiin (cane-bal).[1] Samuel Purchas on väittänyt sanan tarkoittavan ”uljaita miehiä” karibien kielellä. Richard Hakluyt toi sanan englantiin ja Shakespeare käytti sitä näytelmässään Myrsky Caliban-hirviön nimenä.[2][3]
Kettu eli punakettu (Vulpes vulpes) on koiraeläin. Se on maailman levinnein maalla liikkuva petoeläin: sen levinneisyysalue käsittää lähes koko Pohjois-Amerikan ja Euraasian. Lisäksi Pohjois-Afrikassa elää jonkin verran kettuja.
Sähkö- ja magneettikenttien perusominaisuudet opittiin ymmärtämään 1800-luvun kuluessa. James Clerk Maxwell yhdisti 1864 erilaiset aiemmin havaitut lainalaisuudet kuvaamaan ilmiöitä sähkö- ja magneettikentissä Maxwellin yhtälöiksi:[11]
Kesäolympialaiset 1896, Ateena, Kreikka Kesäolympialaiset 1900, Pariisi, Ranska Kesäolympialaiset 1904, Saint Louis, Yhdysvallat Kesäolympialaiset 1908, Rooma, Italia > Lontoo, Britannia Kesäolympialaiset 1912, Tukholma, Ruotsi Kesäolympialaiset 1916, Berliini, Saksa: ei järjestetty ensimmäisen maailmansodan takia Kesäolympialaiset 1920, Antwerpen, Belgia Kesäolympialaiset 1924, Pariisi, Ranska Kesäolympialaiset 1928, Amsterdam, Alankomaat Kesäolympialaiset 1932, Los Angeles, Yhdysvallat Kesäolympialaiset 1936, Berliini, Saksa Kesäolympialaiset 1940, Tokio, Japani > Helsinki, Suomi: ei järjestetty toisen maailmansodan takia Kesäolympialaiset 1944, Lontoo, Britannia: ei järjestetty toisen maailmansodan takia Kesäolympialaiset 1948, Lontoo, Britannia Kesäolympialaiset 1952, Helsinki, Suomi Kesäolympialaiset 1956, Melbourne, Australia Kesäolympialaiset 1960, Rooma, Italia Kesäolympialaiset 1964, Tokio, Japani Kesäolympialaiset 1968, Meksiko, Meksiko Kesäolympialaiset 1972, München, Saksa Kesäolympialaiset 1976, Montreal, Kanada Kesäolympialaiset 1980, Moskova, Neuvostoliitto Kesäolympialaiset 1984, Los Angeles, Yhdysvallat Kesäolympialaiset 1988, Soul, Etelä-Korea Kesäolympialaiset 1992, Barcelona, Espanja Kesäolympialaiset 1996, Atlanta, Yhdysvallat Kesäolympialaiset 2000, Sydney, Australia Kesäolympialaiset 2004, Ateena, Kreikka Kesäolympialaiset 2008, Peking, Kiina Kesäolympialaiset 2012, Lontoo, Britannia Kesäolympialaiset 2016, Rio de Janeiro, Brasilia Kesäolympialaiset 2020, Tokio, Japani Kesäolympialaiset 2024, Pariisi, Ranska Kesäolympialaiset 2028, Los Angeles, Yhdysvallat
Madeleine Carroll () oli englantilainen elokuvanäyttelijä. Hän oli ensimmäinen brittiläinen naisnäyttelijä, josta tuli tähti Hollywoodissa. Hänet muistetaan ennen kaikkea Hitchcockin 39 askeleesta (1935) ja yhdysvaltalaisista elokuvista Zendan vanki (1937) ja Vakoilijoitten verkossa (1942). Hänen sisarensa kuoli toisessa maailmansodassa ja sen jälkeen Carroll lopetti elokuvauransa ja keskittyi hyväntekeväisyystoimintaan sodan aikana ja sen jälkeen. Carrollille myönnettiin hänen ansioistaan Ranskan Kunnialegioonan kunniamerkki[1]
Lyydiläiset eli lyydiköt ovat Aunuksen kannaksen itäosassa elävä itämerensuomalainen kansa. Lyydiläisten määrää ei tarkkaan tiedetä, koska Venäjällä heidät tilastoidaan karjalaisiksi. Heidän määräkseen arvioidaan noin 10 000, mutta heistä vain noin 3 000 puhuu lyydiä jollain tasolla. Tätä kattavammin heistä lyydiä puhuu ainoastaan noin 100–500 henkeä.[1] Lyydiläisillä on oma seura Suomessa, ja seuran puheenjohtajan dosentti Herman Hakalan mukaan hyvin lyydin kielen taitavia on noin 300.[2] Nämä puhujat elävät enimmäkseen Kontupohjan, Prääsän ja Aunuksen piirin kylissä. Aluetta kutsutaan Lyydinmaaksi, ja akateemikko Martti Haavio nimitti sitä lyydiläisten lintukodoksi.[3] Suomalaisen kielitieteen perinne pitää lyydiä omana kielenään, vaikka osa kielentutkijoista on pitänyt lyydiä karjalan kielen murteena.[4] Koska kielellä ei ole virallista asemaa Venäjällä, vaan sitä pidetään murteena, ei sille saada virallisia opetusmateriaaleja, eikä sitä ole voitu opettaa alueen kouluissa.[5] Tilanne on kuitenkin muuttumassa, ja vuodesta 2014 alkaen opetusta on saanut noin 50 oppilasta.[6]
George Herbert Walker Bush (12. kesäkuuta 1924 Milton, Massachusetts – 30. marraskuuta 2018 Houston, Texas[1]) oli yhdysvaltalainen poliitikko ja Yhdysvaltain 41. presidentti. Hänen virkakauttaan olivat vuodet 1989–1993. Aikaisemmin hän toimi Yhdysvaltain YK-suurlähettiläänä (1971–1973), CIA:n johtajana (1976–1977) ja Yhdysvaltain 43. varapresidenttinä Ronald Reaganin aikana 1981–1989.
Lewisin ja Clarkin tutkimusretki (1804–1806) oli ensimmäinen Yhdysvaltain suorittama koko Pohjois-Amerikan mantereen ylittävä tutkimusretki. Retki on nimetty johtajiensa kapteeni Meriwether Lewisin ja vänrikki William Clarkin mukaan. Oppaana matkalla toimi Sacagawea-niminen intiaaninainen, jonka kunniaksi on jälkeenpäin pystytetty useita muistomerkkejä.
Ensimmäistä kertaa sanaa fenomenografia on käyttänyt Ulrich Sonneman vuonna 1954 kirjassaan Existence and Therapy[3], mutta tällä ei ole mitään tekemistä empiirisen fenomenografisen tutkimusotteen kanssa. Mahdollisesti Sonnemanin kirja on vaikuttanut Ference Martoniin tämän valitessa nimeä tutkimusotteelle.
Alus tilattiin 26. maaliskuuta 1969 Vosper Thornycroftilta Southamptonista. Sen köli laskettiin 6. marraskuuta 1969 Woolstonin telakalla ja alus laskettiin vesille 26. huhtikuuta 1971 kumminaan prinsessa Anne[1]. Alus valmistui 11. toukokuuta 1974.[2]
Uuno Turhapuro on vuonna 1973 valmistunut ensimmäinen Uuno Turhapuro -elokuva. Se keräsi elokuvateattereihin 613 409 katsojaa ja on näin toiseksi katsotuin Turhapuro-elokuva. Samalla elokuva on vuoden 1973 ja koko 1970-luvun kotimaisista elokuvista toiseksi katsotuin. Alkujaan oli tarkoituksena tehdä vain yksi ainoa Uuno Turhapuro -elokuva, mutta ensimmäisen elokuvan menestyksestä johtuen elokuvia tehtiin kaikkiaan 20, joista viimeisenä Uuno Turhapuro – This Is My Life (2004).
Kilpikonnien arkkivihollinen on Jalkaklaanin johtajaksi ryhtynyt Oroku Saki, joka myöhemmin otti käyttöönsä Silppurin identiteetin. Silppurin lisäksi heillä on liuta muita vihollisia, ja he pyrkivät pysäyttämään jokaisen pienen luokan rötöstelijän aina suurempiin rikollisneroihin asti. Vuosien mittaan sarjaan on tuotu myös joitain sivuhahmoja, joista pitkäikäisimmät ovat kilpikonnien ensimmäinen ihmisliittolainen, April O’Neil sekä alun perin Raphaelin kanssa eripuraan ajautunut oman käden oikeudella rikollisia rankaiseva Casey Jones.
Jihadismi syntyi 1960-luvulla vallankumouksellisena islamismina, jonka tavoitteena oli syrjäyttää islamilaisten maiden epäislamilaisiksi katsotut hallinnot. Puolustussotana jihadia käyvän klassisen jihadismin kausi alkoi 1980-luvulla Afganistanin sodan yhteydessä. Osama bin Laden laajensi 1990-luvulla jihadin hyökkäyksen kohteena olevalta alueelta kaikkialle, myös vihollisen omalle alueelle kuten Yhdysvaltoihin ja muualle länsimaihin, mistä seurasi useita näyttäviä terroritekoja. 2010-luvulla johtava jihadistinen liike on ollut kalifaattinsa Irakin ja Syyrian alueelle perustanut Isis.
Korkeakoulutus Yhdysvalloissa tarkoittaa toisen asteen koulutuksen jälkeisiä, vapaaehtoisia opintoja Yhdysvalloissa sijaitsevassa korkeakoulussa, joista yleisimpiä ovat colleget ja yliopistot (university). Collegeissa voi suorittaa kaksivuotisen associate-tutkinnon tai nelivuotisen bachelor-perustutkinnon. Yliopistoissa voi suorittaa bachelor-tutkinnon ja sen jatkoksi ylemmän korkeakoulututkinnon (master), tohtoritutkinnon (esim. Doctor of Philosophy, PhD) tai erikoisalan first professional -tutkinnon (esim. lääketieteen M.D.).
Steven Allan Spielberg (s. 18. joulukuuta 1946 Cincinnati, Ohio, Yhdysvallat)[1] on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja yksi maailman menestyneimmistä elokuvantekijöistä. Hänen tuotoksiaan ovat monet menestyneet elokuvat, kuten Tappajahai, Kadonneen aarteen metsästäjät, Jurassic Park ja seitsemän Oscaria voittanut Schindlerin lista. Oscar-palkinnon hän on voittanut kahdesti ohjaajana (Schindlerin lista, 1993, ja Pelastakaa sotamies Ryan, 1998) ja kerran tuottajana (Schindlerin lista, 1993).
Ray Charles Leonard, paremmin tunnettu nimellä Sugar Ray Leonard, (s. 17. toukokuuta 1956 Wilmington, Pohjois-Carolina, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen entinen nyrkkeilijä, joka saavutti uransa aikana amatöörinä olympiakultaa kevyessä välisarjassa Montrealin olympialaisissa 1976 ja ammattilaisena välisarjan, ylemmän välisarjan, keskisarjan, ylemmän keskisarjan ja raskaan keskisarjan maailmanmestaruudet. Lempinimensä Sugar Ray hän sai jo amatööriuransa aikana Sugar Ray Robinsonin mukaan.
Suur Tõll joutui venäläisille vuonna 1940, ja taas siitä tuli Volynets. Alus kävi Raumalla telakoitavana vuosina 1951–1952, jolloin se muutettiin hiililämmitteisestä öljylämmitteiseksi. Polttimiksi asennettiin amerikkalaisella lisenssillä valmistetut Ray Oil burner -höyryturbiinipolttimet. Samalla aluksen ulkoasu muuttui: se maalattiin sotalaivanharmaaksi, ja nimi maalattiin keulan kylkeen pienellä kyrillisin kirjaimin, kuten neuvostotapana oli.
Fokker rakensi sotilaskoneita vain Hollannin, Tanskan ja Suomen ilmavoimille. Suomen ilmavoimat oli harvinainen poikkeus: se osti muun muassa Fokker C.V-, Fokker C.X-, Fokker D.X- ja Fokker D.XXI -koneita.