lucaswychan/mrtydi-reasoning-embedding huggingface dataset:
Yksi Fath Ali Šahin valtakautta leimannut tekijä olivat eurooppalaiset matkaajat Persiassa, joita oli alkanut nyt ilmaantua yhtäkkiä Napoleonin sotien ajan eurooppalaisten valtioiden etsiessä uusia liittolaisia. Eurooppalaiset lähetystöt solmivat Persian kanssa useita sopimuksia, jotka mmuuttuivat useaan otteeseen maailmanpoliittisen tilanteen mukaan. Lähetystöjen palatessa Eurooppaan länsimaihin tuli entistä enemmän Persiaa koskevaa tietoa. Joskus matkaajien kuvaukset Persiasta olivat tietämättömiä, ja usein tehtiin ennakkoluuloisia vertailuja Persian ja Euroopan välillä. Ensimmäinen Persian kanssa sopimuksen tehnyt eurooppalainen valtuuskunta saapui Englannin Itä-Intian kauppakomppaniasta vuonna 1800. Viidensadan hengen seuruetta johti myöhemmin historioitsijaksi ryhtynyt John Malcolm. Valtuuskunta oli lähtenyt matkaan, koska Ranska oli lähettänyt oman valtuuskuntansa jo aiemmin vuonna 1796, minkä lisäksi erityisenä uhkana Intialle oli pidetty Napoleonin sotaretkeä Egyptiin vuonna 1798. Persia saattaisi osoittautua hyödylliseksi liittolaiseksi myös, jos afgaanit alkaisivat uhata Pohjois-Intiaa. Vuoden 1801 tammikuussa solmittiinkin kauppasopimus, jossa ranskalaisilta kiellettiin pääsy Persiaan ja Persia lupasi hyökätä afgaaneja vastaan, jos nämä uhkaisivat Intiaa. Britit lupasivat vastaavasti lähettää Persiaan tykkejä ja muita sotatarvikkeita, jos ranskalaiset tai afgaanit uhkaisivat Persiaa.[4]
Imhotep (muinaisegyptin "Rauhassa tuleva", ; 2600-luku eaa.) oli alhaista syntyperää oleva yleisnero, joka toimi arkkitehtina ja Ptah-jumalan ylipappina, Ra-jumalan ylipappina Heliopoliissa sekä visiirinä muinaisen Egyptin vanhan valtakunnan 3. dynastian aikaan. Hän palveli neljää Egyptin kuningasta, mutta leimallisinta hänen vaikutuksensa oli farao Djoserin aikana[1]. Imhotepia pidetään myös ensimmäisenä nimeltä tunnettuna arkkitehtina, insinöörinä[2] ja lääkärinä.
P. E. Svinhufvud 1917–1918, 1930–1931 J. K. Paasikivi 1918, 1944–1946 Kyösti Kallio 1922–1924, 1925–1926, 1929–1930, 1936–1937 Risto Ryti 1939–1940 Urho Kekkonen 1950–1951, 1952–1953, 1954–1956 Mauno Koivisto 1968–1970, 1979–1982
Markku Juhani Mäki (s. 17. maaliskuuta 1947 Kotka) on suomalainen lastentautien erikoislääkäri ja Tampereen yliopiston lastentautiopin emeritusprofessori. Hänet on tuottelias tutkija, joka tunnetaan eräänä maailman johtavista keliakiatutkijoista.[1][2][3] Väestöseulontatutkimusten mukaan keliakiaa esiintyy Suomessa 1,5 prosentilla lapsista ja jopa 2,7 prosentilla vanhuksista. Taudin esiintyvyys lisääntyy iän myötä. Enemmistö (vuonna 2010 noin 3/4) keliaakikoista on diagnostisoimatta eli ei tiedä sairaudestaan eikä saa hoitoa siihen, sillä suurin osa tapauksista piileviä ja oireet ovat usein lieviä ja epätyypillisiä.[4]
Vuoristokinkku on espanjalainen suolaamalla ja ilmakuivaamalla valmistettu kinkku. Espanjalainen ilmakuivattu kinkku jakautuu Jamón Serranoon (joka olisi kirjaimellisesti 'vuoristokinkku') ja Jamón Ibéricoon (iberialainen kinkku). Eroa selvennetään jäljempänä.
Jani Keinänen (s. 23. maaliskuuta 1976 Hämeenlinna) on suomalainen jääkiekkovalmentaja ja entinen keskushyökkääjä. Hän toimii nykyään Mestis-joukkue Heinolan Peliittojen päävalmentajana. Keinänen pelasi urallaan SM-liigassa yhteensä 610 runkosarjaottelua tehopistein 90+128=218 ja keräten 304 jäähyminuuttia sekä 60 playoff-ottelua tehopistein 4+13=17 ja keräten 44 jäähyminuuttia. Hänet tunnettiin puolustavan sentterin roolistaan. Jatkoaika.com -verkkolehden mukaan Keinäsen vahvuuksiin kuului tasaisuus, pelinlukutaidot, syöttäminen, maalintekotaidot ja johtajuus.[1] Hän pelasi urallaan myös Tanskassa.
Diskurssien tutkimusta kutsutaan diskurssianalyysiksi. Se sisältää kirjavan joukon tutkimuskäytäntöjä eikä muodosta mitään yhtenäistä menetelmällistä kokonaisuutta. Tavallisesti puhutaan kahdesta pääsuuntauksesta, anglosaksisesta ja ranskalaisesta.
Tuhoaja on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä asgardilaisten luoma suunnattoman voimakas ase, jonka ensiesiintyminen tapahtui Journey into Mystery -lehden numerossa 118 (heinäkuu 1965). Tuhoajan loivat Stan Lee ja Jack Kirby.
Goran Bezina (s. 21. maaliskuuta 1980 Split, Kroatian ST, Jugoslavia) on sveitsiläis-kroatialainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa National League A:n Genève-Servette HC:ssä. Elite Prospects -sivuston Ulf Anderssonin mukaan isokokoinen Bezina on all around -puolustaja, joka tekee jäällä monia asioita hyvin, on hyvän laukauksensa ansiosta käyttökelpoinen ylivoimapelaaja ja käyttää kokoaan fyysiseen peliin. Häneltä löytyy myös johtajuutta ja Bezina onkin toiminut peräti kymmenen kautta aiemman seuransa, NLA-joukkue Genève-Servette HC:n kapteenina.[1]
Rauni Maria Erika Luoma (vuodesta 1939 Wikström, vuodesta 1957 Luoma-Ervi; 15. lokakuuta 1911 Helsinki – 12. tammikuuta 1996 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Hän tuli tunnetuksi erityisesti voimakastahtoisten ja itsenäisten naisten tulkitsijana. Suomalaisen elokuvahistorian huomattaviin roolisuorituksiin lasketaan Luoman Jussi-palkittu nimiosa elokuvassa Niskavuoren Heta vuodelta 1952. Vuonna 1985 hänet palkittiin Jussi-palkinnolla myös roolista vanhaemäntä Loviisana elokuvassa Niskavuori. Luoma näytteli Tampereen Työväen Teatterissa kahdeksan vuotta ja Suomen Kansallisteatterissa Helsingissä kaikkiaan 23 vuotta aina teatteriuransa loppuun saakka. Sitä ennen hän näytteli vuoden verran muun muassa Lahdessa, Viipurissa ja Turussa.
Ready Player One on vuonna 2018 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen Steven Spielbergin ohjaama yhdysvaltalainen tieteiselokuva, joka perustuu Ernest Clinen samannimiseen romaaniin. Cline on myös käsikirjoittanut elokuvan yhdessä Zak Pennin kanssa. Elokuvan pääosissa ovat Tye Sheridan, Olivia Cooke, Ben Mendelsohn, T. J. Miller, Simon Pegg ja Mark Rylance.
Vasta perustettu 8. armeija aloitti 18. marraskuuta 1941 operaatio Crusaderin, joka oli samalla liittoutuneiden kolmas yritys murtaa Tobrukin piiritys. Tammikuussa 1942 liittoutuneet olivat vallanneet akselivaltojen aiemmin valtaamat alueet takaisin ja etulinja oli siirtynyt El Agheilaan.
Papanikoláou sai Albert Lasker-palkinnon kliinisestä lääketieteellisestä tutkimuksesta vuonna 1950.[7]
Tropiikkilinnut eli vanhalta nimeltään jouhipyrstöt[1] (Phaethontidae) on merilintujen heimo joka nykyään luetaan omaan lahkoonsa Phaethontiformes.[2] Tropiikkilintujen heimoon kuuluu yksi suku ja kolme lajia. Nimensä mukaisesti ne elävät tropiikissa. Näiden ulapalla elävien merilintujen kaksi keskimmäistä pyrstösulkaa ovat erittäin pitkiä. Tropiikkilinnut muistuttavat elintavoiltaan ja ulkonäöltään monessa suhteessa tiiroja ja myrskylintuja.
Sir William Henry Bragg (2. heinäkuuta 1862 – 10. maaliskuuta 1942 Lontoo) oli brittiläinen fyysikko. Hän tutki yhdessä poikansa Sir William Lawrence Braggin (1890–1971) kanssa kiteiden atomirakenteita käyttämällä röntgensäteilyä. Heidän työnsä loi röntgenkristallografian perusteet ja toi heille Nobelin fysiikanpalkinnon vuonna 1915.[1]
Ramadan () on islamilaisen hijra-kalenterin yhdeksäs kuukausi. Sen näkyvin tapahtuma on koko tämän kuukauden kestävä uskonnollinen paasto, saum, jonka aikana terveet aikuiset muslimit syövät ja juovat vettä vain auringonlaskun ja aamuhämärän välisenä aikana.[1] Tämä perustuu Koraaniin (2:187): "... syökää ja juokaa aamuhämäriin asti, kunnes vaalea lanka selvästi erottuu mustasta. Mutta sitten noudattakaa tarkoin paastoa yön tuloon saakka".[2] Myös juominen, tupakointi, kiroilu, itsetyydytys ja seksuaalinen kanssakäyminen ovat valoisaan aikaan kiellettyjä.[3] Ramadanin aikana muslimit työskentelevät yleensä vain aamupäivisin. Paaston päätyttyä vietetään seuraavan, šawwal-kuun kolmena ensimmäisenä päivänä id al-Fitr -juhlaa.[4]
Rohkelikot ja monet muutkin pitävät luihuisia epämiellyttävänä joukkona, ja kirjasarjassa luihuiset kuvataankin välillä melko mustavalkoisesti pahoiksi. Kaikki luihuiset eivät kuitenkaan ole läpeensä epämiellyttäviä, ja esimerkiksi kuudennessa kirjassa esiintyvä Horatius Kuhnusarvio on yllättävä poikkeus luihuisten joukossa. Luihuinen ja Rohkelikko kilpailevat Tylypahkassa keskenään kaikesta mahdollisesta. Harry Potterin arkkiviholliset Lordi Voldemort ja Draco Malfoy kuuluvat tai ovat kuuluneet Luihuiseen. Luihuisen tupakummitus on Verinen paroni.
Kanadan nimen uskotaan tulleen irokeesien sanasta kanata, joka tarkoittaa ’kylää’ tai ’asutusta’. Vuonna 1535 paikalliset asukkaat käyttivät sanaa kertoakseen Jacques Cartierille, missä Stadacona, nykyisen Québecin kaupungin alue, sijaitsee. Cartier viittasi sanalla Canada Stadaconan lisäksi Stadaconan heimopäällikkö Donnaconan vallan alaisiin alueisiin. Vuonna 1547 kartoissa alettiin käyttää samaa nimeä alueesta ja sen ympäristöstä. Lopulta nimitys vahvistui käsittämään suurin piirtein nykyistä Kanadaa, kun Britannian Pohjois-Amerikan siirtomaat yhdistettiin 1867 Kanadan dominioksi.[1]
1871–1885 Veistokoulu[14] 1885–1949 Taideteollisuuden keskuskoulu tai Taideteollisuuskeskuskoulu 1949–1973 Taideteollinen oppilaitos 1973–2010 Taideteollinen korkeakoulu[15] 2010–2012 Aalto-yliopiston taideteollinen korkeakoulu 2012– Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu[5]
Risiini on risiinikasvin siemenistä saatava erittäin voimakas myrkky, joka pystyy tappamaan ihmisen jo 70 mikrogramman annoksena. Risiini on valkuaisaine ja on 6000 kertaa myrkyllisempää kuin syanidi. Sen LD50 on arviolta 0,022 mg/kg suoneen ruiskutettuna tai hengitettynä; 20–30 mg/kg nieltynä. Myrkkyä voidaan eristää puristejäännöksestä, jota muodostuu valmistettaessa öljyä tyräkkikasveihin kuuluvasta risiinikasvista. Siinä sitä on noin 5 %[1]. Risiini on vaarallista sisäänhengitettynä, suun kautta otettuna ja etenkin suoneen ruiskutettuna. Sen aiheuttamia oireita ovat kuumeilu, vatsavaivat ja yskä. Myrkky tuhoaa sisäelimiä, sakkauttaa punasoluja ja lamauttaa hermoston. Risiini tappaa hengitettynä 36–48 tunnissa ja suun kautta noin 5 päivässä.[2] Myrkytyksen oireet ilmenevät viiveellä, joka on muutamasta tunnista 24 tuntiin. Yhdistyneen kuningaskunnan armeija on kehittämässä vastamyrkkyä[3][4] ja Yhdysvaltain armeija kehittää rokotetta, mutta kumpaakaan ei ole vielä kokeiltu ihmisillä.[5] Lääketieteessä on tutkittu mahdollisuuksia käyttää ainetta solumyrkkynä syövän hoidossa.
Vuonna 1912 japanilainen, Yhdysvalloissa opiskellut insinööri Masujiro Hashimoto perusti Tokioon Kwaishinsha moottoritehtaat -yhtiön ja rakensi ensimmäisen auton prototyypin. Tehtaan rahoittajien etunimien alkukirjaimista saatiin kirjaimet DAT, josta tuli uusien autojen merkki. Vuonna 1931 suuri teollisuuslaitos Tobata Imono osti yhtiön. Tobato Imonolla oli suunnitelmissa rakentaa halpoja jokamiehen autoja kotimarkkinoille. Autojen mallinimeksi kaavailtiin Datsonia, mutta koska japanin kielessä son-loppu tarkoittaa tappiota ja koska merkin haluttiin viittaavan Japaniin – nousevan auringon maahan – tuli tehtaan uusien autojen merkiksi Datsun.
Uiguurit (uiguuriksi ئۇيغۇر, уйғур, uiğur) ovat Kiinan Sinkiangissa (Xinjiang) ja Keski-Aasian valtioissa asuva turkkilaista uiguurin kieltä puhuva kansa. Heidän perinteinen uskontonsa on sunnalainen islam.
Faksi keksittiin jo vuonna 1843, kun sähkeen välityksellä toimivalle kopioijalle haettiin patentti. Seuraavina vuosikymmeninä, siis jo paljon ennen puhelimen keksimistä, faksia kehitettiin edelleen, muttei otettu käytäntöön. 1920-luvulla kehitettiin radion välityksellä toimivat faksit sekä ensimmäiset varsinaiset nykyaikaista faksia muistuttavat kojeet. Ensimmäinen puhelinverkkoon liitetty nykymuotoinen telefax otettiin käyttöön Yhdysvalloissa vuonna 1964[1].
Lesnar allekirjoitti sopimuksen WWF:n kanssa, joka lähetti hänet Ohio Valley Wrestling (OVW) organisaatioon kehitysprojektiin. Lesnar tutustui siellä tulevaan ystäväänsä ja manageriinsa Paul Heymaniin. Lesnar muodosti yhdessä entisen college huonekaverinsa Shelton Benjaminin kanssa tag team joukkueen The Minnesota Stretching Crew. He voittivat yhdessä Eteläisen tag team mestaruuden kolmeen otteeseen.[2] Lesnar paini myös Big Show:n kanssa ja voitti yhden ottelun yhdessä Mark Henryn ja Jack Blackin tag teamia vastaan. Lesnar ja Benjamin menettivät ensimmäisen kerran helmikuussa voitetun mestaruutensa huhtikuussa 2001 Damien ja Payne tag teamille. Lesnar ja Benjamin voittivat heti seuraavana kuukautena tag team mestaruuden takaisin ja onnistuivat puolustamaan sitä kesäkuussa Perry Saturn ja Dean Malenko tag teamia vastaan. Kolmannen kerran Lesnar voitti tag team mestaruuden Benjaminin kanssa lokakuussa 2001 Rico Constantinoa ja The Prototypea vastaan.[2]
Cicero aloitti teoksen kirjoittamisen vuonna 52 eaa. Hänen pyrkimyksensä oli kirjoittaa lait sille ihannevaltiolle, jonka hän oli aiemmin hahmotellut teoksessaan Valtiosta (De re publica).[1] Suurimman osa siitä, minkä Cicero ehti kirjoittaa teosta varten, oletetaan olleen valmiina kevääseen 51 eaa. mennessä.[2] Poliittisten käänteiden vuoksi hän joutui tuolloin epäsuosioon ja pois Roomasta Kilikian maaherraksi. Cicero sai palata takaisin Roomaan ja Tusculumiin vuonna 47 eaa. Näin hän pääsi elämänsä neljän viimeisen vuoden ajaksi, vuosiksi 47–43 eaa., takaisin kirjoitustyön pariin.[1] On kuitenkin epäselvää, jatkoiko hän tuolloin Laeista-teosta, koska se ei esimerkiksi viittaa mitenkään Julius Caesariin.[2]
Bysantin valtakunnan loppu koitti vuonna 1453. 2. huhtikuuta osmanien sulttaani Mehmed II aloitti Konstantinopolin piirityksen, jota kesti melkein kaksi kuukautta. Keisari lähetti avunpyyntöjä länteen, mutta apua ei tullut. Bysantin valtakunta kukistui lopullisesti 29. toukokuuta, kun osmanit valtasivat kaupungin rynnäköllä. Viimeinen keisari Konstantinos XI Palaiologos kaatui taistelussa turkkilaisia vastaan. Bysantin viimeinen eurooppalainen osa Morean despotaatti kukistui vuonna 1460 Mistran valtauksen myötä. Osmanit valtasivat valtakunnan viimeisetkin rippeet, kun Trebizondin keisarikunta kukistui vuonna 1461.[18]
700-luvulta eaa. lähtien kreikkalaiset olivat alkaneet perustaa siirtokuntia Välimeren ja Mustanmeren rannikolle. Tämä toi lisää yhteyksiä myös vanhoihin matematiikan keskuksiin, Babyloniaan ja Egyptiin, ja oli ilmeisesti yksi syy nopeaan matematiikan kehittymiseen. Ensimmäiset nimeltä tunnetut kreikkalaiset matemaatikot olivat Thales (noin 624–548eaa.) ja Pythagoras (noin 580–500eaa.). Heidän teoksistaan yksikään ei ole säilynyt, mutta monet myöhemmät matemaatikot viittaavat heihin teoksissaan. On kuitenkin kiistanalaista, mitkä kaikki heidän nimiinsä yleensä laitettavista keksinnöistä olivat todella heidän itsensä kehittämiä. Thaleen ansioksi lasketaan yleensä geometrisen deduktiivisen päättelyn kehittäminen. Pythagoras ja hänen seuraajansa perustivat koulukunnan, jonka mukaan kaikki oli esitettävissä kokonaislukujen ja niiden suhteiden avulla. He olivat siis ensimmäisiä, jotka pyrkivät kuvaamaan luontoa säännönmukaisesti matematiikan avulla. Pythagoras havainnoi, kuinka värähtelevän kielen pituus vaikuttaa sävelkorkeuteen ja tutki, missä suhteessa kielten pituuksien tulee olla, jotta saadaan tuotettua yhteen oktaavialaan kuuluvat sävelet. He myös ottivat käyttöön alkuluvun ja kultaisen leikkauksen käsitteet. Pythagoralainen lukujen palvonta johti erilaisten lukujonojen tutkimiseen, ja tiettyjä lukuja pidettiin ”arvokkaampina” kuin toisia. Tämä johti siihen, että he erottivat toisistaan puhtaan matematiikan ja laskutekniikkaan keskittyvän logistiikan. Tämä saattoi hidastaa lukujen merkintätavan kehittymistä, kun käytännön laskemista pidettiin alempiarvoisena. Kreikkalaiset merkitsivät lukuja aluksi roomalaisia numeroita muistuttavalla järjestelmällä. Viimeistään 400-luvulla eaa. siirryttiin joonialaiseen merkintätapaan, joka muistutti paikkajärjestelmää. Täydellistä paikkajärjestelmää ei alettu koskaan käyttää, eikä joonialaista merkintää käytetty murtolukuihin. Pythagoralaiset pitivät niitä kahden kokonaisluvun suhteena eikä suuruudeltaan kokonaislukujen väliin sijoittuvina erillisinä lukuina.[12]
Saariharmaakettu elää kaikissa saarensa biomeissa kuten lauhkean vyöhykkeen metsässä, sademetsässä, heinikkomaalla ja pensasarolla. Minkään saaren populaatio ei kuitenkaan ylitä tuhatta yksilöä. Saariharmaakettu syö hedelmiä, hyönteisiä, lintuja, munia, taskurapuja, liskoja ja pieniä nisäkkäitä kuten peurahiiriä. Saariharmaakettu liikkuu mieluummin yksinään kuin ryhmissä. Se on normaalisti päiväeläin, vaikka silloin tällöin liikkuukin aamu- ja iltahämärissä. Päiväajan aktiivisuus vaihtelee myös vuodenajan mukaan: Kesällä saariharmaakettu on liikkuvampi kuin talvella.
Saariharmaakettu[1][2][3] eli saarikettu[2] (Urocyon littoralis) on pienikokoinen koiraeläin. Se ei nimestään huolimatta kuulu kettujen Vulpes-sukuun, mutta on niille läheistä sukua. Laji elää luonnonvaraisena Yhdysvaltain Kaliforniassa kuudella Santa Barbaran saarten kaikkiaan kahdeksasta saaresta. Lajilla on kuusi alalajia: kullakin kuudella saarella omansa.
12. helmikuuta 1554 aamulla viranomaiset hakivat Guilford Dudleyn huoneistaan Towerissa ja veivät hänet Tower Hillin julkiselle teloituspaikalle, missä hänen kaulansa katkaistiin. Hänen maalliset jäännöksensä vietiin hevoskärryillä takaisiin Toweriin ohi niiden huoneiden, missä Janea pidettiin vankina. Seuraavaksi Jane vietiin yksityiseen teloitukseen Tower Greenille, Towerin sisäpuolelle. Muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta yksityiset mestaukset sallittiin vain kuninkaallisille. Jane teloitettiin yksityisesti kuningatar Marian pyynnöstä, tämän kunnioituksesta serkkunsa tytärtä kohtaan. John de Feckenham, joka ei ollut onnistunut käännyttämään Janea, piti tälle seuraa koko teloituksen ajan. Jane oli päättänyt kuolla arvokkaasti, mutta kun hänen silmänsä oli sidottu, hän ei löytänyt tietään mestauslavalle. Hän alkoi joutua paniikkiin, kunnes joku tuntematon, mahdollisesti de Feckenham, auttoi häntä löytämään tien ja säilyttämään arvokkuutensa loppuun saakka.
Ruotsin väestö tarkoittaa Ruotsissa asuvia ihmisiä. Ruotsissa oli 31.12.2017 10120242 asukasta.[1]
Risto Räppääjä -animaatiosarja, Yleisradio (2000) Risto Räppääjä, musiikkielokuva (2008) Risto Räppääjä ja polkupyörävaras, musiikkielokuva (2010) Risto Räppääjä ja viileä Venla, musiikkielokuva (2012) Risto Räppääjä ja liukas Lennart, musiikkielokuva (2014) Risto Räppääjä ja Sevillan saituri, musiikkielokuva (2015) Risto Räppääjä ja yöhaukka, musiikkielokuva (2016) Risto Räppääjä ja pullistelija, musiikkielokuva (2019)
Kangasalan kirkko on 1760-luvulla rakennettu kivikirkko. Kirkko, joka on Antti Piimäsen rakentama Ruotsin yli-intendentinviraston laatiman suunnitelman pohjalta, sijaitsee Kangasalan keskustassa Kirkkoharjun kupeessa. Kirkko otettiin käyttöön ilman tornia 1767, mutta lopullisesti kirkko torneineen valmistui syksyllä 1776. Kirkon torni kaatui vuonna 1782 ja uusi torni valmistui syksyllä 1800. Kirkossa on nykyään Kangasalan urkurakentamo Oy:n 1988 rakentamat 34-äänikertaiset urut kolmella sormiolla. Persoonallisena yksityiskohtana kirkon katto muodostuu sadoista raameissa olevista tähdistä. Kirkon vasemman takasivustan seinään on muurattu kivi, joka legendan mukaan on toiminut Kuussalon Kaarinan mestausalustana.[1] Veripisarat Kangasalan vaakunassa symboloivat tätä tapahtumaa.
Fissio on ilmiö tai ydinfysiikan reaktio, jossa raskaan atomin ydin hajoaa kahdeksi tai useammaksi pienemmäksi tytärytimeksi ja samalla vapautuu energiaa (ja muita hiukkasia). Energia on ns. sidosenergiaa, sen määrä vastaa lähtöytimen ja tytärydinten välistä massavajetta. Fissiolle vastakkainen reaktio on fuusio, jossa taas kevyet atomien ytimet fuusioituvat raskaammaksi ytimeksi.[1]
Ne Winin luoma yhteiskuntajärjestelmä alkoi 1980-luvun lopulla osoittaa murenemisen merkkejä. Maa oli siirtomaa-aikana ollut brittiläisen imperiumin tärkein riisintuottaja, mutta nyt maan talous oli kurjassa kunnossa ja se luokiteltiin maailman köyhimpien maiden joukkoon. Maahan oli syntynyt suppea sotilaseliitti, mutta tavallinen kansa oli riippuvainen pimeiden markkinoiden kulutustavaratarjonnasta.[29] Talouden elvyttämiseksi hallitus otti käyttöön toimenpiteitä, jotka aiheuttivat levottomuutta kansalaisten keskuudessa. Vuonna 1987 maan valuutta devalvoitiin ja suurimmat setelit julistettiin mielivaltaisesti kelpaamattomiksi, mikä tuhosi useiden burmalaisten monen vuoden säästöt. Tästä johtuen maassa alkoivat laajat levottomuudet syksyllä 1987.[29][6][5]
Suomi on uskonnon ja äidinkielen suhteen varsin homogeeninen maa, 88,0 prosenttia suomalaisista on suomenkielisiä[2] ja 69,7 prosenttia kuuluu evankelisluterilaiseen kirkkoon[3]. Suurimman kielivähemmistön muodostavat suomenruotsalaiset, joita asuu etenkin Uudellamaalla ja Pohjanmaan rannikolla.
Yhdysvaltalainen kaapelitelevisioyhtiö HBO on tuottanut vuodesta 2011 alkaen kirjasarjaan perustuvaa televisiosarjaa, joka on nimetty ensimmäisen kirjan mukaan Game of Thronesiksi. Valtaistuinpeliin perustuva ensimmäinen tuotantokausi esitettiin Yhdysvalloissa keväällä 2011 ja Kuninkaiden koitokseen perustuva toinen kausi keväällä 2012.[3] Kolmas kausi, joka esitettiin vuonna 2013, sekä vuonna 2014 esitetty neljäs kausi perustuvat kolmanteen kirjaan Miekkamyrskyyn.
Interlagosin radalla ajettiin Formula 1 -osakilpailu ensimmäisen kerran vuonna 1973.[2] Sittemmin Brasilian GP:tä on ajettu myös Rio de Janeirossa, mutta vuonna 1990 palattiin São Pauloon.[1] Kimi Räikkönen varmisti vuonna 2007 maailmanmestaruutensa Interlagosin radalla.[3] Seuraavana vuonna brasilialaisyleisö koki pettymyksen, kun kotikisansa voittanut Felipe Massa hävisi maailmanmestaruustaistossa Lewis Hamiltonille yhdellä pisteellä.[4][5] Vuonna 2009 oli Jenson Buttonin vuoro ajaa São Paulossa maailmanmestariksi.[6] Sebastian Vettelin maailmanmestaruus varmistui Brasiliassa vuonna 2012.[7]
Myös Eino Rahjan veljet Jukka (1887–1920) ja Jaakko (1872–1926) olivat bolševikkeja. Einon lisäksi erityisesti Jukka Rahja oli kiistelty hahmo suomalaisten kommunistien keskuudessa. Veljesten riidanhakuinen käyttäytyminen sekä jyrkkä retoriikka sai monet katkeriksi. Yhtäaikaisesti SKP:hen, Neuvostoliiton kommunistiseen puolueeseen, puna-armeijaan ja Tšekaan kuulunut Eino Rahja ei aina toiminut SKP:n päätösten mukaisesti eikä hän epäröinyt vetää omaa linjaansa esimerkiksi Pietarin punaupseerikoulussa. Hän osallistui muun muassa salakuljetukseen, rahan väärentämiseen ja läskikapinan valmisteluihin. Rahja muodosti nimeään kantaneen opposition SKP:ssa käytännössä koko 1920-luvun ajan. Ennen vuoden 1925 edustajakokousta kärjistyneissä riidoissa hän liittoutui keskuskomiteassa Leo Laukin ja Otto Vilmin kanssa. Vuosikymmenen alkupuolella Rahjalla oli läheiset suhteet myös Grigori Zinovjeviin.[2]
Oscar Palmer Robertson (s. 24. marraskuuta 1938 Charlotte, Tennessee) on yhdysvaltalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija. Robertson edusti ammattilaisuransa aikana Cincinnati Royalsia ja Milwaukee Bucksia. Hän voitti yhden NBA-mestaruuden, jonka lisäksi hänet valittiin kerran NBA:n vuoden tulokkaaksi sekä arvokkaimmaksi pelaajaksi.[1] Yhdysvaltain maajoukkueessa Robertson voitti olympiakultaa Roomassa 1960. Vuonna 1980 hänet valittiin Basketball Hall of Fameen.[2]
Ludvig Filip I (; 6. lokakuuta 1773 – 26. elokuuta 1850) oli viimeinen Ranskan kuningas vuosina 1830–1848. Hän oli Louis Philippe d'Orléansin (Philippe-Égalité) poika Bourbonien Orléansin sukuhaaraa ja Henrik IV:n ja Ludvig XIII:n jälkeläinen. Ludvig Filipin valtakautta kutsutaan Ranskan historiassa heinäkuun monarkiaksi, sillä hän tuli valtaan heinäkuun vallankumouksen seurauksena vuonna 1830. Vuonna 1848 hän joutui vuorostaan helmikuun vallankumouksen syrjäyttämäksi. Ludvig Filipiä kutsuttiin porvarikuninkaaksi.
Karjalainen palasi kaudeksi 2008–2009 SM-liigaan ja siirtyi 1+1-vuotisella sopimuksella Porin Ässiin.[14] Hän lähti kauteen Eero Kilpeläisen aisaparina.[15] Karjalainen jäi selkeäksi kakkosmaalivahdiksi Kilpeläiselle ja pelasi vain kolme ottelua. Lisäksi hänen syyskauttaan haittasi nivusvamma.[16] Lopulta Ässät täydensi maalivahtiosastoaan marraskuussa 2008 Tomáš Duballa, mikä tiesi Karjalaisen putoamista kolmosmaalivahdiksi.[17] Hänelle etsittiin uutta seuraa ja Karjalainen siirtyi lopulta tammikuussa 2009 loppukauden sopimuksella Ruotsin Elitserienin Timrå IK:hon. Hänet hankittiin paikkaamaan Magnus Åkerlundin loukkaantumista.[18] Karjalainen toimi hetken kakkosmaalivahtina Johan Backlundille ja hän pelasi vain yhdessä ottelussa, johon Karjalainen vaihdettiin noin puolessa välissä. Åkerlund kuntoutui loppukaudella, eikä Karjalainen mahtunut enää Timrån kokoonpanoon. Hän lopetti pelaajauransa kevääseen 2009.[2]