lucaswychan/mrtydi-reasoning-embedding huggingface dataset:
Saskatchewanin kapina (, tunnetaan myös nimillä: North-West Resistance ja Saskatchewan Rebellion) oli vuonna 1885 tapahtunut alkuperäiskansojen kapina Kanadan hallitusta vastaan. Kiistan tärkeimpinä syinä olivat maanomistusongelmat ja huoli nälänhädästä. Biisoni oli alueen asukkaiden tärkein ravinnonlähde ja lähinnä siirtolaisten aiheuttaman metsästyksen johdosta eläinten lukumäärät putosivat jyrkästi.
Verotuksessa luovutusvoitoksi (toiselta nimeltään myyntivoitto[1]) kutsutaan voittoa, joka syntyy kiinteistön, arvopapereiden (esimerkiksi asunto-osakkeet ja pörssiosakkeet) tai muun irtaimen omaisuuden myynnistä tai vaihtamisesta. Suomen henkilöverotuksessa luovutusvoittoa verotetaan pääomatulona.
Aluksella oli onnettomuushetkellä 989 ihmistä, joista 852 sai surmansa.[5] Kaikkiaan 137 laivalla ollutta[5] eli 94 matkustajaa ja 43 miehistön jäsentä pelastettiin merestä onnettomuuspaikalla. Kuolleiden joukossa oli 17 maan kansalaisia. Suurin osa uhreista oli ruotsalaisia ja virolaisia. Ruotsin kansalaisia menehtyi 501, virolaisia 285, latvialaisia 17, venäläisiä 11, suomalaisia 10 ja saksalaisia 10.[5] Ruotsin kansalaisten joukossa oli myös 15 ruotsinsuomalaista. Laivalla oli matkustajia myös muun muassa Liettuasta, Alankomaista, Tanskasta ja Norjasta. Tunnettuja Estonian onnettomuudessa surmansa saaneita olivat virolainen muusikko Urmas Alender, ruotsalainen poliitikko ja entinen valtiopäivämies Lennart Pettersson sekä laivalla risteilyisäntänä ja esiintyjänä työskennellyt ruotsalainen laulaja-lauluntekijä Pierre Isacsson. Nuorimmat Estonialta pelastuneet olivat 14-vuotias norjalainen ja 16-vuotias venäläinen poika. Miehistö oli virolais-ruotsalaista, mutta joukossa oli myös venäläisiä ja latvialaisia. Työntekijöitä oli myös Ukrainasta.[6]
Kokemäenjoen vesistö (vesistöaluetunnus 35) on yksi Suomen suurista vesistöistä. Kokemäenjoen vesistö on pinta-alaltaan 27046,12 neliökilometriä ja siten Suomen viidenneksi suurin vesistö, ja sen vesistöalue kattaa yhteensä noin 8 % koko Suomen pinta-alasta. Se on nimetty laskujokensa Kokemäenjoen mukaan. Alueen järvisyys on 10,99%.[1][2]
Apologetiikka tarkoittaa jonkin opin, erityisesti kristinuskon järjestelmällistä ja rationaalista puolustamista. Sana tulee kreikan kielen sanasta απολογια (apologia), joka tarkoittaa hyökkäyksen kohteena olevan näkökannan puolustamista. Apologetiikan harjoittajaa kutsutaan apologeetaksi, apologeetiksi tai apologistiksi.
The Federal National Mortgage Association (FNMA) (NYSE:), yleisesti tunnettu nimellä Fannie Mae, on yhdysvaltalainen puolivaltiollinen asuntolainoja rahoittava yhtiö. Fannie Mae hallitsee yhdessä Freddie Macin kanssa noin puolta Yhdysvaltain asuntolainamarkkinoista.[1]
Unter den Lindenin loi Brandenburgin hallitsija, "Suuri vaaliruhtinas" Fredrik Vilhelm. Hän antoi 16. huhtikuuta 1647 hovipuutarhureille kirjallisen käskyn muuttaa Berliinin linnasta länteen johtaneen ratsastustien alkupää puistokujaksi, jonka varrelle istutettaisiin lehmuksia ja pähkinäpuita. Puut antaisivat ratsastajille ja heidän hevosilleen vilvoittavan varjon. Puutarhanhoidosta kiinnostunut Suuri vaaliruhtinas antoi puutarhureille tarkat istutusohjeet: jokaiselle istutettavalle lehmukselle tuli valmistaa suuri, ravinteikkaalla mullalla täytettävä kuoppa, sillä jalot lehtipuut eivät viihtyisi Brandenburgin karussa hiekkamaassa.[1] Fredrik Vilhelm oli Hollannissa vieraillessaan innostunut alankomaalaisista puistokaduista, ja halusi vastaavan omaan residenssikaupunkiinsa.
Kasvit ovat monisoluisia, pääasiassa yhteyttämällä ravintonsa saavia eliöitä. Kuuden eliökunnan järjestelmässä ne muodostavat kasvikunnan (Plantae), yhden aitotumaisten eliöiden neljästä pääryhmästä eläinten, sienten ja alkueliöiden ohella. Kasveiksi on eri aikoina tulkinnasta riippuen voitu määritellä vaihteleva joukko erilaisia eliöitä. Kasveja tutkiva tieteen ala on kasvitiede eli botaniikka.
VuodeosastoVuodeosastoilla hoidetaan potilaita, jotka jäävät sairaalaan yhdeksi tai useammaksi yöksi hoidettaviksi tai tarkkailtaviksi. Vuodeosastoille voidaan ottaa potilaita esimerkiksi päivystysvastaanoton kautta, leikkausten jälkeen tai toisista sairaaloista lähetettyinä. Varsinkin suurissa sairaaloissa vuodeosastot on jaettu erikoisalojen mukaan esimerkiksi sisätautien, keuhkotautien ja lastentautien osastoon sekä kirurgiseen vuodeosastoon ja tarvittaessa vielä suppeamman erikoistumisen mukaan, esimerkiksi sisätautien erikoisalalla sydänvalvontaosasto, jossa on mahdollisuus tehostettuun sydänpotilaiden seurantaan ja esimerkiksi jatkuvaan EKG:n rekisteröintiin. LeikkausosastoLeikkausosasto sisältää yleensä leikkaussaleja ja heräämön. Mikäli potilaalle tehdään suurehko leikkaus, hän siirtyy heräämöstä kirurgiselle vuodeosastolle. Leikkaussaleissa tehdään myös päiväkirurgisia toimenpiteitä, jolloin henkilö pääsee kotiin jo samana päivänä. Leikkausosastolla työskentelee muiden muassa kirurgeja ja leikkaushoitajia. PoliklinikkaPoliklinikka on sairaalan yhteydessä toimiva lääkärin tai sairaanhoitajan vastaanotto, jonne henkilö voi varata ajan. Poliklinikat on yleensä jaoteltu erikoisalan mukaan esimerkiksi ortopedian, hematologian ja silmätautien poliklinikkoihin. Sairaaloissa voi myös olla tiettyihin sairauksiin – esimerkiksi diabetekseen – erikoistuneita poliklinikoita. Teho-osastoTeho-osastolla hoidetaan tehohoitoa ja vaativaa valvontaa tarvitsevat potilaat. Osastosta vastaa anestesialääkäri.
Mannerliikunnot tarkoittavat mantereiden liikkumista toisiinsa nähden laattatektoniikan vaikutuksesta. Teoriaa, jonka mukaan mantereet ovat ajautuneet vuosimiljoonien kuluessa maan sisällä tapahtuvien magmavirtausten (laavavirtausten) takia, pidettiin mullistavana 1900-luvun alkupuolella, ja se herätti alussa vastustusta. Nykyään mannerliikuntateoriaa pidetään todistettuna.
Vatikaani (, )[1], virallisesti Vatikaanin kaupunkivaltio (, ) on Italian pääkaupungin Rooman ympäröimä, pinta-alaltaan ja väkiluvultaan maailman pienin itsenäinen valtio. Pinta-alaltaan se on vain 44hehtaaria.
Hvannadalshnúkur on Öræfajökull-tulivuoren luoteisosassa sijaitseva Islannin korkein vuori. Se sijaitsee Vatnajökull-jäätikön eteläosassa. Elokuussa 2005 suoritettujen virallisten mittausten mukaan vuoren korkeus on 2109,6 metriä, aikaisemmin vuoren korkeudeksi ilmoitettiin 2119 metriä.
Konstantinus I:n valtakaudelle saakka valtakunnan kristittyä vähemmistöä oli syrjitty, mutta vuonna 320 uskonto otettiin valtion suojelukseen. 300-luvulla kuitenkin Rooman jatkuvista hyökkäyksistä kärsivät länsiosat heikkenivät suhteessa vakaaseen ja vauraaseen Itä-Roomaan: viimeinen yhtenäistä imperiumia hallinnut keisari oli Theodosius I (379–395). Hänen kuoltuaan valtakunta hajosi kahtia. Länsi-Rooman viimeisen keisarin Romulus Augustuluksen syrjäytti germaanipäällikko Odovakar vuonna 476.[1]
Ilja Nikolajevitš Bryzgalov (, s. 22. kesäkuuta 1980 Toljatti, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on uransa päättänyt venäläinen jääkiekkomaalivahti.
Elokuvaversioissa perheen isää Väinö Suomista näytteli Yrjö Tuominen, äitiä Aino Suomista Elsa Turakainen ja lapsia Lasse Pöysti (Olli), Maire Suvanto (Pipsa) ja Sirkka Sipilä (Elina). Elokuvissa näytteli kotiapulaista Hilda Männistöä Siiri Angerkoski. Väinön äidin Sofia Suomisen osaa näytteli Eine Laine. Suomisen perheen Elinaa ei ollut elokuvissa Suomisen Olli yllättää ja Taas tapaamme Suomisen perheen, eikä perheen isää, jonka näyttelijä Yrjö Tuominen kuoli vuonna 1946, elokuvassa Taas tapaamme Suomisen perheen. Toinen Suomisen perhe -sarjan käsikirjoittajista, Elsa Soini, kuoli vuonna 1952 ja Taas tapaamme Suomisen perheen -elokuvan käsikirjoitti Seere Salminen yksin. Kuunnelmissa näyttelijät olivat muutoin samat, mutta vuosina 1938–1941, ennen ensimmäistä elokuvaa, Pipsaa ja Ollia esittivät Irja ja Arvo Kuusla. Perheen isä Väinö Suominen henkilöityi Yrjö Tuomiseen niin vahvasti, että Tuomisen kuoltua kuunnelmiin ei otettu hänen tilalleen uutta näyttelijää, vaan isä poistui sarjasta. Tuomisen hautajaispäivänä 25. lokakuuta 1946 radiossa esitettiin Suomisen perhe -sarjasta jakso Kun isä on poissa. [2]
Benetton Group on italialainen vaatetusalan yritys, jonka pääkonttori ja tuotantolaitos sijaitsevat Trevisossa, Pohjois-Italiassa. Yrityksen perustivat neljä Benettonin perheen jäsentä vuonna 1965. Yrityksen päätoimiala on vaatetus, mutta yritys on laajentanut markkinoitaan muun muassa parfyymeihin, kelloihin ja keittiövarusteisiin. Benetton Group on listattu Milanon, Frankfurtin ja New Yorkin pörsseissä.
Jälkipolvet antoivat Teoderikille lisänimen ”Suuri”, koska hän pyrki valtakaudellaan vakiinnuttamaan Italian olot. Teoderik otti esikuvakseen Rooman valtakunnan, ja pyrki elvyttämään uudelleen sen sivistyksen. Hallinto järjestettiin roomalaisen perinteen mukaisesti, ja talouselämä piristyi. Teoderik piti myös yllä hyviä suhteita kirkkoon, vaikka hän itse olikin areiolainen. Paavi ja piispat tukivat Teoderikia.[1]
Kaudeksi 2006 Hamilton siirtyi GP2-luokkaan ART Grand Prix -talliin, jossa Nico Rosberg oli ajanut vuotta aiemmin voittoon. Hamilton voitti kaudella kaikkiaan viisi GP2-kilpailua, Saksan Nürburgringin ja Britannian Silverstonen molemmat osakilpailut sekä Monacon ainoan startin. Hän taisteli sarjan voitosta tiukasti brasilialaisen Nelson Piquet Juniorin kanssa.[2] Mestaruus ratkesi Hamiltonin hyväksi kauden toiseksi viimeisessä osakilpailussa, jossa hän siirtyi kahdeksan pisteen johtoon, kun maksimipistemäärä kilpailusta oli seitsemän.
Traumanjälkeinen stressihäiriö, joka tunnetaan myös nimellä posttraumaattinen stressihäiriö (engl. post-traumatic stress disorder, PTSD), on ahdistuneisuushäiriöihin luokiteltu psykiatrinen häiriö, joka saattaa kehittyä traumaattisen tapahtuman (äkillinen, itsestä riippumaton ja tunteita, mm. avuttomuus ja pelko, herättävä) kokemisen tai todistamisen seurauksena. Traumaattisella tapahtumalla tarkoitetaan tässä tilannetta, jossa henkilön tai hänen läheistensä henki, terveys ja/tai fyysinen koskemattomuus on uhattuna, esimerkiksi sotatila, luonnonkatastrofi, liikenneonnettomuus tai perheväkivalta. Trauman jälkeen on aivan normaalia kokea erilaisia stressioireita, jotka useimmiten lievittyvät itsestään ajan kuluessa. Osalla stressireaktio kuitenkin pysyy ja saattaa vähitellen kehittyä traumanjälkeiseksi stressihäiriöksi. Termiä käytetään psykologiassa ja psykiatriassa. Yksityiskohtaiset kriteerit PTSD:lle on esitetty kansainvälisessä tautiluokituksessa ICD-10 psykiatrian osassa.
Pohjoinen jäämeri on Arktisella alueella Pohjoisnavan ympärillä oleva suuri merialue.[1] Sitä voidaan pitää jatkeena Atlantille, johon sen yhdistää Norjanmeri. Beringinsalmi yhdistää sen Tyyneenmereen. Pohjoisen jäämeren pinta-ala on noin 14 miljoonaa neliökilometriä. Meri on suurimmaksi osaksi jäässä vuoden ympäri. Ilmaston lämpenemisen seurauksena pysyvän jääpeitteen alue pienenee ja vuoteen 2040 mennessä jääpeite voi kadota kesän ajaksi kokonaan.[2]
Ecce homo on saksalaisen filosofin Friedrich Nietzschen omaelämäkerta. Kirjassa Nietzsche erittelee sitä, miten hänestä oli tullut ”traaginen filosofi”. Nietzsche kirjoitti teoksen vuonna 1888, mutta se ilmestyi vasta 1908. Suomeksi kirjan on kääntänyt Tuikku Ljungberg.
Ensimmäinen teräserä Tornion tehtaalla sulatettiin 3. toukokuuta 1976[4] Tehdas oli maailman tehokkaimpia terästehtaita ja ainoa, jolla oli oma kromikaivos, ja ferrokromituotanto samalla tehdasalueella.[11] Tornion terästehtaan vihki käyttöön tasavallan presidentti Urho Kekkonen 30. toukokuuta 1977.[4] Terästehdas oli valmistuessaan myös maailman pohjoisin.[12] Tehdas tuotti aluksi vuodessa 50000 tonnia ruostumatonta terästä, joka oli myös koko Outokummun kapasiteetti.[11] Vuonna 1977 tehtalla oli työntekijöitä 1141.[4]
Yhdysvaltain merijalkaväki perustettiin 10. marraskuuta 1775 Yhdysvaltain vapaussodassa palvelleista siirtokuntien merijalkaväen sotilaista. 28. marraskuuta 1775 Samuel Nicholas nimitettiin merijalkaväen ensimmäiseksi komendantiksi, ja joulukuussa merijalkaväessä palveli yhteensä noin 300 sotilasta. Kun vapaussota päättyi vuonna 1783 siirtokuntien voittoon ja Yhdysvaltain itsenäisyyden tunnustamiseen, siirtokuntien merijalkaväki lakkautettiin. Kaikki 131 upseeria ja yli 2000 sotilaista menettivät paikkansa merijalkaväen palveluksessa. Instituutio elvytettiin vasta vuonna 1798, kun Yhdysvaltain kongressi perusti laivastoministeriön Yhdysvaltain laivastolle. Vuonna 1800 merijalkaväki siirsi toisen komendanttinsa William Ward Burrowsin johdolla toimipisteensä Yhdysvaltain pääkaupunkiin Washingtoniin, jossa nykyisin sijaitsee merijalkaväen päämaja.
János Hunyadi (s. 1407 – k. 11. elokuuta 1456) oli Unkarin kuninkaan alaisuudessa palvellut sotilaspäällikkö, suurmaanomistaja ja valtionhoitaja. Hunyadi tunnetaan etenkin osmanien vastaisista sodistaan ja suurimman voittonsa hänen johtmaansa joukot saivat heidän murtaessaan Belgradin piirityksen vuonna 1456. Hunyadi kuoli ruttooon vain muutamaa päivää voittonsa jälkeen. Hänen poikansa Matias Corvinus nousi myöhemmin Unkarin kuninkaaksi. Hunyadilla on huomattava sankarin maine paitsi Unkarissa, mutta myös serbien, kroaatien, bulgaarien ja romanialaisten keskuudessa.
Tutankhamon (Tut-ankh-a-mon) oli yksi muinaisen Egyptin Uuden valtakunnan faaraoista. Hän hallitsi kerettiläiskuningas Akhenatenin jälkeen 18. dynastian aikana noin vuosina 1336–1327 eaa. (tai 1334–1325 eaa.). Hänet tunnetaan nykyisin erityisesti vuonna 1922 löydetystä poikkeuksellisen hyvin säilyneestä haudastaan.
Mumbai () (vuoteen 1995 Bombay) on Maharashtran osavaltion pääkaupunki Intiassa. Kaupungin väkiluku on vuonna 2011 noin 12 miljoonaa[1] ja sitä ympäröivällä metropolialueella 18 miljoonaa ihmistä.[2] Mumbai on Intian suurin kaupunki asukasluvultaan ja Tokion, New Yorkin, sekä Méxicon jälkeen maailman neljänneksi suurin kaupunkikeskus.
Sveitsistä Suomeen muuttaneen turkkurin Eduard Fazerin poika Konrad Georg Fazer (1864−1940), makeiskauppias Karl Fazerin isoveli, osti yhdessä Robert Emil Westerlundin (1859−1922) kanssa vuonna 1897 Anna Melanilta musiikkikaupan, joka oli perustettu Helsingin Aleksanterin­kadulle 1884. Liikkeen nimeksi tuli Helsingfors nya musikhandel – Helsingin uusi musiikkikauppa. Yritys aloitti Fredrik Paciuksen ja Jean Sibeliuksen tuotannon kustantamisen. Fazerin poika Georg Fazer (1889−1935) muutti liikkeen nimeksi vuonna 1919 Oy Fazerin musiikkikauppa. Fazerin nuotinkustannus tunnetaan yhä Fazerina oikeudenhaltijana. Liike oli aloittanut äänilevyjen vähittäismyynnin Suomessa jo vuonna 1910 ja sillä oli Suomessa useita haaraliikkeitä.[3][1] Fazerin ensimmäinen äänilevytähti oli J. Alfred Tanner. Fazer ja Gramophone hallitsivatkin ennen ensimmäistä maailmansotaa Suomen pieniä markkinoita.
Kylä sijaitsee sille nimensä antaneen Pitkäjärven rannoilla Hämeen härkätien (yhdystie 2810) varrella Somerolta noin kymmenen kilometriä Turkuun päin. Pitkäjärven kyläkeskus sijoittuu Pitkäjärven pohjoisrannalle Hämeen härkätien varteen. Siellä toimii peruskoulun 1.-6. luokkien opetusta antava Pitkäjärven koulu.[3] Vuosina 1997-2013 Pitkäjärven koulu toimi yhdistettynä Lahti-Pitkäjärven kouluna aiemman Lahden koulun kanssa osan luokista ollessa Lahden koulussa ja osan Pitkäjärvellä. Vuoden 2014 alusta yhdistetyn koulun koko opetus keskitettiin Pitkäjärvelle.
Ensimmäinen paleoliittinen kaivauskohde altaassa oli Xiaochangliang, josta löytyi runsaasti eläinfossiileja ja ihmiskallo ja hampaat. Se on viimeksi ajoitettu 1,36 miljoonaa vuotta vanhaksi. Toinen hyvin intensiivisesti tutkittu kohde on Donggutuo, jossa on 1,1 miljoonaa vuotta vanhoja ihmistoiminnan jälkiä.[7][3] Majuangou on ajoitettu 1,7–1,4 ja Banshan 1,35 miljoonaa vuotta vanhoiksi.[8] Tutkittuja arkeologisia kohteita on koottu alla olevaan taulukkoon. Siitä puuttuu vähemmän tunnettuja kohteita, joista ei ole kovin paljon julkaisuja. Sellaisia ovat esimerkiksi (yksisanaisina niminä) Banjing, Hutouliang, Madigou, Nanmo, Putaoyuan, Qingeiyao, Shage, Shangshazui, Shenquansi, Xiantai, Xigou, Xihaimaying, Xinmiaozhuang, Xuijapo, Youfang, Yuerjian, Yujiagou ja Zhlyn ??.[7][4]
Vampyyripäiväkirjat () on yhdysvaltalainen Kevin Williamsonin L. J. Smithin samannimiseen kirjasarjaan perustuva kauhu/fantasiasarja. Sarjassa seurataan tapahtumia Virginian osavaltion Mystic Falls -nimisessä kuvitteellisessa kaupungissa, jonka historia kätkee synkkiä salaisuuksia.
Fasaanikoiraan vartalo on tiilenpunainen tai kuparinruskea ja vihreäpilkkuinen.[1] Pyrstö on pitkä, poikkiraitainen ja kärkeä kohti suippeneva.[1] Pää on vihreän, siniharmaan ja punaisen kuvioima ja metallinkiiltoinen. Suhteellisen pienen pään takaosassa on pienet tupsut. Kaulan ympäri kulkee yleensä vaalea rengas, jonka muoto vaihtelee yksilöittäin, ja joka saattaa toisilta yksilöiltä puuttua kokonaan.[2] Naaras on paljon huomaamattomampi ja muistuttaa harmaanruskeankirjavassa höyhenpuvussaan muiden kanalintujen naaraita, mutta eroaa niistä pitkän ja kapean pyrstönsä avulla.[3] Fasaanikoiras on pyrstö mukaan luettuna 70–90 cm ja naaras 53–70 cm pitkä.[3] Koiraan pisimmät pyrstösulat voivat olla jopa puolen metrin mittaisia.[2] Vartalon osuus on 35–45 cm.[3] Fasaanin siivenpituus on 21–25 cm[2] ja siipien kärkiväli on 70–90 cm.[4] Koiras painaa yleensä 1–1,3,[2] joskus jopa 1,7 kg[4] ja naaras 0,7–1,2 kg.
Virossa on jo satoja vuosia asunut venäläisiä[4], muun muassa vanhauskoisia Peipsijärven rannoilla. Ennen Viron neuvostomiehitystä itsenäisessä Virossa oli noin 8 prosenttia asukkaista venäläisiä[4], heistä merkittävä osa Neuvostoliitosta paenneita emigrantteja.
Alahuoneessa on 650 edustajaa, joista 529 on Englannista, 59 Skotlannista, 40 Walesista ja 18 Pohjois-Irlannista. Jokaisesta vaalipiiristä valitaan yksi alahuoneen jäsen enemmistövaalitavalla. Äänioikeutettuja ovat kaikki 18 vuotta täyttäneet Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaiset ja Irlannin ja Kansainyhteisön maiden kansalaiset, jotka asuvat pysyvästi Britanniassa. Kaikkien lakiesitysten on tultava alahuoneen hyväksymiksi ja alahuone kontrolloi verotusta ja hallituksen budjettia. Hallituksen ministerien täytyy säännöllisin väliajoin vastata alahuoneen kyselyihin.
Kansainliiton jäsenvaltioita oli yhteensä 63, joista 28 oli jäsenenä koko järjestön olemassaolon aikana. Loput 35 olivat jäseninä osan aikaa.
Suomen sisällissota oli osa ensimmäistä maailmansotaa. Sota käytiin Suomen senaatin eli hallituksen ja Suomen kansanvaltuuskunnan johtamien joukkojen välillä 27. tammikuuta – 16. toukokuuta 1918. Senaatin joukkoja kutsuttiin valkoisiksi ja kansanvaltuuskunnan joukkoja punaisiksi. Maailmansota aiheutti, Venäjän keisarikunnan pirstoutumisen kautta, sisäisen hajoamisen ja taistelun vallasta Suomessa, jonka poliittinen järjestelmä oli siirtymävaiheessa säätyvallasta parlamentaristiseen valtajärjestelmään. Lisäksi yhteiskunta oli jakautunut sosiaalisesti ja taloudellisesti kahtia. Hajaannuksen keskeinen seuraus oli kahden aseistetun valtakeskuksen muodostuminen maahan. Kriisi huipentui niiden väliseen sotaan tammikuussa 1918. Valkoiset voittivat sodan keisarillisen Saksan tuella. Neuvosto-Venäjän tukemat punaiset hävisivät sodan. Suomi siirtyi Venäjän valtapiiristä Saksan valtapiiriin. Saksan hävittyä suursodan suomalaisten itsenäisyys varmistui ja maan valtiomuodoksi muotoutui tasavaltainen demokratia. Sisällissodille luonteenomaisesti poliittinen terrori oli sodan aikana yleistä. Suurimmat henkilömenetykset koettiin kuitenkin vasta sodan jälkeen vankileireillä, joissa kuoli noin 13000 punaista. Sisällissota vaati yhteensä noin 37000 uhria, joista noin 75% oli suomalaisia punaisia. Muut uhrit olivat suomalaisia valkoisia, sekä saksalaisia ja venäläisiä. Sisällissota oli psykologisesta ja aineellisesta näkökulmasta tarkasteltuna suomalaisen kansakunnan historian tuhoisin tapahtuma, joka traumatisoi kansaa ja jakoi sen kahtia. Ensimmäisen maailmansodan lopputuloksen seurauksena maltillinen vasemmisto ja oikeisto kykenivät kuitenkin aloittamaan pian sisällissodan jälkeen suomalaisia ajan myötä yhdistäneen yhteistyön.
Epävarsinaisia oikeushenkilöitä ovat konkurssipesät ja kuolinpesät.[5] Konkurssipesä voi olla muun muassa yhteisösakkovaatimuksen kohteena, koska sillä on oikeudellinen toimintakyky ja oikeuskelpoisuus. Konkurssipesä vastaa ennen konkurssia tehdyn rikoksen seuraamuksena tuomitusta yhteisösakosta. Näin oikeushenkilön joutuminen konkurssiin ei poista rangaistusvastuuta. Jos konkurssiin asettaminen tapahtuu ennen kuin yhteisösakko on ehditty tuomita, konkurssipesästä tulee oikeusjutun vastaaja konkurssivelallisen sijaan. Koska yhteisösakon peruste on syntynyt ennen konkurssia, on se tavalliseen tapaan valvottavaa konkurssivelkaa eikä konkurssipesän velkaa.[4]
Partio tuli Suomeen vuonna 1910. Alkuaikoina toiminta oli organisoimatonta, uusia partioryhmiä syntyi sinne tänne itsestään. Vuonna 1911 Suomessa järjestettiin ensimmäiset partioleirit. Samana vuonna keisari Nikolai II julisti partion laittomaksi, koska liikkeen suojissa pelättiin tapahtuvan salaista sotilaskoulutusta – mutta toiminta jatkui monin paikoin salassa. Huomattavimmat tuolloin maan alla toimineet lippukunnat ovat yhä toiminnassa: ne ovat helsinkiläinen Toimen Pojat sekä Vaasan Metsäveikot. Näillä kahdella lippukunnalla on perinteisiä erivapauksia asusteiden ja luokkamerkkien suhteen: molemmilla on oma leirilakkinsa joka Toimen Pojilla on khakivärinen sinisin nauhoin ja Vaasan Metsäveikoilla sininen punaisin nauhoin. Lisäksi Toimen Pojat saavat edelleen käyttää routavuosilta peräisin olevia I ja II luokan merkkejään, jotka ovat partiohuivissa kannettavia metallisia pienoismerkkejä. Uusia erivapauksia ei ole myönnetty.
Oikeusperiaate on oikeuteen sisältyvä keskeinen arvo tai tavoite. Oikeusperiaatteet ovat oikeuskirjallisuudessa tai muussa oikeuslähteessä yleisesti tunnustettuja periaatteita, joista ei välttämättä ole varsinaista lainsäädäntöä, mutta joiden rikkominen voi aiheuttaa oikeudellisia seuraamuksia.[1]
Akvedukti () on puusta, kivistä, tiilistä tai betonista rakennettu sillan kaltainen vesijohto, jossa vesi virtaa painovoimaisesti.
Hirvikärpänen on rotevahko 5–7 millimetriä pitkä, ruskeansävyinen kaksisiipinen hyönteinen. Jotkut yksilöt ovat kellanruskeita, toiset hyvin tumman ruskeita, lähes mustia. Ruumiinrakenne on litteä ja karvainen. Tärkeä tuntomerkki ovat siivet: hirvikärpäsen siivet osoittavat suoraan taaksepäin, eikä niissä erotu tummempia suonia toisin kuin sukulaislajeilla. Kun eläintä katsoo ylhäältä päin, sen imukärsä ja paksut jalat erottuvat selvästi.[2]
Hume syntyi juliaanisen kalenterin mukaan 26. huhtikuuta, gregoriaanisen kalenterin mukaan 7. toukokuuta vuonna 1711 Edinburghissa, Skotlannissa. Aika ajoin koko elämänsä läpi hän vietti aikaa perheensä kotona Ninewellsissä, Chirnsidessä, Berwickshiressä. Hänen perheensä lähetti hänet Edinburghin yliopistoon poikkeuksellisen varhain, 12-vuotiaana[1] – tyypillinen ikä tuolloin oli 14 vuotta. Aluksi hän harkitsi oikeustieteen opiskelua, mutta kuvaili myöhemmin, ettei häntä kiinnostanut mikään muu kuin filosofia ja tieto – hänen omilla sanoillaan: ”ylitsepääsemätön vastenmielisyys kaikkeen paitsi filosofisiin pyrkimyksiin ja yleiseen oppimiseen; ja kun perheeni kuvitteli minun lukevan Voetia ja Vinniusta, Cicero ja Vergilius olivat kirjailijoita joita ahmin salaa”. Hume ei juurikaan kunnioittanut professorejaan, kertoen ystävälle vuonna 1735: ”professoreilta ei voi oppia mitään mitä ei voi löytää kirjoista”.