lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Обговорення:Церква Матері Божої Неустанної Помочі (Львів)

message: Німецькі колоністи аж ніяк не могли називати свій храм ПОЛЬСЬКИМ словом КОСТЕЛ/КОСТЬОЛ! То чому ж ми сьогодні маємо називати його польським словом? Ми ж не кажемо на нього Kirche. У нас є своє слово - ЦЕРКВА!
thread_title:  Костел, костьол, ... а може просто ЦЕРКВА?
Обговорення:Церква Стрітення Господнього (Львів)

message: Розрізнення церкви й костелу у нашому регіоні Европи стало вже звичним. Воно зумовлено історично-культурними обставинами, про які можна б написати не одну монографію. Але таке розрізнення не лише є абсолютно невиправданим з теологічної точки зору, а й цілковито є незнаним в англійській, французькій, німецькій, еспанській, португальській... мовах. Тобто в будь-якій з цих мов християнський храм (байдуже православний чи католицький) позначається ОДНИМ словом! Тому пора вже нам В УКРАЇНСЬКІЙ МОВІ максимально позбуватися польського слова КОСТЕЛ/КОСТЬОЛ і перекладати це слово з польської на українську виключно як ЦЕРКВА! Так як це робиться в людей... Адже римо-католицькі церкви напр. в Італії ми називаємо (слушно) церквами, то чому ті самі римо-католицькі церкви у нас ми маємо називати польським словом? Тому є пропозиція на УКРАЇНСЬКИХ сторінках використовувати лише слово ЦЕРКВА замість КОСТЕЛ/КОСТЬОЛ! Слава Богу, слова КЛЯШТОР в українській мові ми вже ніби позбулися... )
thread_title:  Костьол, костел, ... а може просто ЦЕРКВА ?
Обговорення:Батьківщина (тижневик)

message: Вітаю. Побачив такий анонс (с. 1). Це може газета, про яку ця стаття? Тут пишуть, що його конфіскували - c. 3. --Vujko Mytró (обговорення) 12:19, 10 березня 2024 (UTC)
replies: text: Шановний колего! Як Ви знаєте, Василь Симоненко писав: "Можеш вибирати друзів і дружину, Вибрати не можна тільки Батьківщину". Але в нашому випадку її можна вибрати тут: Українські часописи Львова до 1939 року. Маю цей багатотомник, буду радий допомогти, якщо виникнуть питання! --Friend (обг.) 11:27, 13 березня 2024 (UTC)
thread_title:  1921
Обговорення:Український пасічник

message: Стаття "сформована" шляхом копіювання-вставки сторонньої статті. Спочатку вікіфікую і трішки опрацюю. Але потім будуть катастрофічні правки, якщо знайду джерело. --Dars (обговорення) 02:24, 12 жовтня 2015 (UTC)
replies: text: Певну вікіфікацію провів. Але буду вдячний, якщо хтось візьметься за статтю. Потрібно її таки детально переробити, певні частини зовсім вирізати, деякі довести до енциклопедійного вигляду. З повагою, --Dars 19:16, 23 жовтня 2015 (UTC)
replies: text: :Потрібно просто викинути весь цей флуд та написати наново нормальну статтю. --Евгений Захарченко (обговорення) 20:31, 22 листопада 2023 (UTC)
thread_title:  Кардинальні правки
Обговорення:Герман Авербах

message: Читаю зараз про Авербаха. Прикольно, але станом на зараз стаття містить абсолютно недостовірні дані, схожі на прості вигадки.--Brunei (обговорення) 14:05, 28 червня 2020 (UTC)
thread_title:  Недостовірні дані
Обговорення:Гуго Штейнгауз

message: Будь ласка, поясніть, чому ви протиставляєте «за радянським правописом» і «у сучасних виданнях». З того, що я бачу в джерелах, це не відповідає фактам:
* Три джерела на Гуго Штейнгауз (1992, 1998, 2003) не мають жодного стосунку до радянського правопису, а написані правописом 1990 року або чинним правописом 1993 року (Український правопис)
* Джерела на Гуґо Штайнгауз відрізняються не сучасністю, а тим, що їх автори використовують Проект правопису 1999 року (або інший правопис, відмінний від чинного), за яким справді Гуґо Штайнгауз.
* При цьому сучасні джерела на Штейнгауза також існують, наприклад, Плічко А. Зауваження до книжки: Mariusz Urbanek, Genialni. Lwowska szkoła matematyczna (2016), і це джерело точно стосунку до радянського правопису не має.
Тож пропоную або, якщо робити поділ, зазначити «за чинним правописом» і «за проектом правопису 1999 року», або просто залишити два варіанти без цих коментарів — NickK (обг.) 20:26, 27 травня 2017 (UTC)
thread_title:  Правописи
Обговорення:Степан Дропан

message: M.J. Minakowski, Genealogia potomków Sejmu Wielkiego Mikołaj Szarfenberger, Mikołaj Szarfenberger (ID: psb.33215.1) Polski Słownik Biograficzny t. 47 s. 91 SZARFENBERGER Mikołaj (ok. 1519-1606) kupiec i drukarz krakowski --Бучач-Львів (обговорення).
thread_title:  Нотатки
Обговорення:Амвросій Прихильний

message: * Ґуґл-мандрівка 
* Амброджо Прихильний (книги)
* Амброджо Прихильний  scholar.google
* Амвросій Прихильний книги
* Онацький Є. Амброджо Прихильний // Українська Мала Енциклопедія. - 2016. - С. 562. --Бучач-Львів (обговорення) 07:12, 1 вересня 2016 (UTC)
* Амброзій Прихильний. Потимко О.  Розвиток медицини у Львові в XIV-XVIII ст.: література, проблеми, дискусії / Львівське відділення ІУАД ім. М. С. Грушевського НАН України. - Львів, 2012. - 214 с. - (Львівські історичні праці. До­слідження. Вип. 4). — С. 92. — ISBN 978-966-02-6500-4
thread_title:  н 

message: Дивний запис імені-прізвиська - прізвісько стоїть перед ім'ям! --В.Галушко (обговорення) 12:31, 18 жовтня 2016 (UTC)
replies: text: Вже ні. Він і так Ваберене Нутклаус. --Бучач-Львів (обговорення) 12:37, 18 жовтня 2016 (UTC)
thread_title:  Формат імені
Обговорення:Ян Пфістер

message: *  --Д-D (обговорення) 12:12, 3 лютого 2017 (UTC)
thread_title:  н 

message: Пфістер був німцем, то чому ж ми маємо називати його на польський лад Яном? Пропозиція перейменувати статтю на ,,Йоган Пфістер". 
Батько Пфістера був німцем і очевидно звався Георгом, а не Єжи, та й на час його народження Вроцлав звався Бреслау.--93.77.159.204 18:19, 29 січня 2019 (UTC)
thread_title:  Перейменування
Обговорення:Павло Римлянин

message: * Паольо Романо → Онацький Є. Амброджо Прихильний // Українська Мала Енциклопедія. - 2016. - С. 562. --Бучач-Львів (обговорення) 10:30, 13 жовтня 2016 (UTC)
thread_title:  н
Обговорення:Себастьян Фесінгер

message: Користувач:UeArtemis Оформлення років життя осіб // ВП:Стиль (ВП:РЖ). А тоді вже побачим, як краще. --Бучач-Львів (обговорення) 18:38, 9 жовтня 2016 (UTC)
thread_title:  дати
Обговорення:Львівський національний літературно-меморіальний музей Івана Франка

message: Бажано історію зміни цін для відвідувачів. --Rpvmlviv (обговорення) 16:27, 10 червня 2022 (UTC)
thread_title:  Ціни 

message: Як змінювався, зарплати, функції. --Rpvmlviv (обговорення) 16:28, 10 червня 2022 (UTC)
thread_title:  Штат працівників 

message: Скільки, хто. --Rpvmlviv (обговорення) 16:29, 10 червня 2022 (UTC)
thread_title:  Бюджетні витрати 

message: Надавачі. --Rpvmlviv (обговорення) 16:30, 10 червня 2022 (UTC)
thread_title:  Благодійні й інші пожертви 

message: В тому числі по системі:вхід безплатний, вихід платний ("дайте,— не минайте"). --Rpvmlviv (обговорення) 16:32, 10 червня 2022 (UTC)
thread_title:  Доходи від відвідувачів 

message: Власна і через інших видавців.Реалізація. --Rpvmlviv (обговорення) 16:38, 10 червня 2022 (UTC)
thread_title:  Видавнича діяльність
Обговорення:Кам'яниця Гайслярівська

message: Наприкінці ХІХ ст. стиль класицизму був у далекому минулому. Будинок типовий приклад історизму, що видно по його ліпному декору, обрамленнях вікон і т.п.--93.75.240.164 20:58, 16 травня 2016 (UTC)--93.75.240.164 20:58, 16 травня 2016 (UTC).
thread_title:  Стиль
Обговорення:Єжи Глоговський

message: Цікаво би відслідкувати, як він став Яковичем і чи варто йому бути Юрієм.
* Ґлоґовський Юрій — Енциклопедія Львова. — Т. 1. — С. 621.
* Глоговський Юрій, псевд. (sic!) Гжимала — Тернопільський енциклопедичний словник. — Т. 1. — С. 364.
* Глоговський Юрій — Художники України: енциклопедичний довідник. — Ч. 1. — С. 162.
* Глоговський Гжимала — Словник художників України. — 1973. — С. 56.
* Глоговський Гжимала — Митці України. — 1992. — С. 163.
* Глоговський Гжимала — Мистецтво України. — 1997. — С. 154.
* Глоговський Єжи (Юрій) — Історія українського мистецтва. — Т. 4, кн. 1. — 1970 (?). — С. 336.
* Głogowski Jerzy — Łoza S. Słownik architektów i budowniczych polaków oraz cudzoziemców w Polsce pracujących. — Warsz., 1931. — S. 100
* Głogowski Jerzy — Rastawiecki E. Słownik malarzów polskich, tudzież obcych w Polsce osiadłych lub … — 1857. — Т. 3. — S. 213.
Поступово список прикладів і джерел бажано доповнювати. По можливості серйозною літературою, а краще за все — довідниками.--Cepгій (oбг.) 18:23, 4 лютого 2013 (UTC)
* Ґлоґовський Єжи Архітектура театрів Львова, 2003 --Бучач-Львів (обговорення) 13:15, 1 серпня 2016 (UTC)
thread_title:  Якович
Обговорення:Юліуш Гохберґер

message: Пане Aeou, Ваш коментар ("навіть факт служби в держустанові Австро-Угорщини не свідчить на 100% про австр. громадянство") — нажаль не свідчить про Вашу обізнаність з фактичною строною діла і не може бути обґрунтуванням цієї вашої правки. Вам знайомі кайзерські імперські закони про Громадянство? А про держстатус імперського чиновництва?
replies: text: 1) Ви видалили громадянство Прусії з ідейних міркувань? -- Гохберґер народився в пруській Польщі у законних батьків з німецьким прізвищем, ким же він міг ще бути за походженням? Італійцем, росіянином, китайцем?

text: 2) Тут, в статтї написано: "Після закінчення гімназії академії працював у пруській будівельній службі архітектором та адміністратором". Хіба міг бути НЕ-Staatsbürger "адміністратором служби" (не приватної фірми) в Рейху?  Хіба міг не-громадянин/не-підданий бути держчиновником досить чималого рівня, = директором міськ. буд. уряду в Австрії (на протязі 33 років)? Де Вам у німецькому світі зустрічались подібні виключення? До вашого відома: в Німеччині тільки в 2000 році в Громадянському Кодексі відмінили ще Кайзерський Закон про "кровно-німецьке походження" громадянина від німецьких батька-матері. А не-громадянин і сьогодні не має права на чиновницьку посаду самого нижчого, початкового ступеня, не кажучи вже про "директора департаменту". :) --85.176.170.138 00:43, 8 лютого 2012 (UTC) Тому я повертаю на місце попередню інформацію про громаданство Гохберґера - до тих пір, доки не будуть приведені АД, що її спростовують.--85.176.170.138 00:52, 8 лютого 2012 (UTC)
thread_title: Громадянство

message: Перед дискусіями про громадянство, походження краще правильно писати його ім'я і фамілію. Не треба робити кальки з мов, де відсутній звук "г" (h) і німецька фамілія звучить Гогберґер, тим більше, що автор вживає букву "ґ". Крім того при народженні німець очевидно отримав відомі німецькі імена Юліус, Карл, а не полонізовані Юліуш, Кароль. --93.77.159.204 07:14, 2 червня 2019 (UTC)
replies: text: Я добре знайомий абсолютно з усіма, зазначеними у статті, джерелами. І розумію, що в написанні автор виходив перш за все з них. Колись давно я сфотографував одну річ, яка, напевно теж буде суттєва для такої дискусії Було би нормально робити такі заміни після ВП:ПС.--Aeou 07:38, 2 червня 2019 (UTC)
thread_title:  Ім'я
Обговорення:Альфред Захаревич

message: * Вул. Метрологічна, 12. Однородинний будинок (1923-1927). Авторство: архітектор Альфред Захарєвич (проектне бюро будівельної фірми Е. Червінського, К. О. Юраша та А. Захарєвича). lvivcenter.org
Seleonov (обговорення) 11:47, 10 січня 2014 (UTC)
thread_title:  Вул. Метрологічна, 12 

message: Згідно з вимогами Вікіпедії, стаття має називатися Альфред Захаревич. Я спробував перейменувати. Не вдалося. Прошу допомогти в цьому перейменуванні. Олег-літредобг. 11:27, 2 березня 2016 (UTC)
replies: text: Перейменував, перепрошую за затримку. Наступного разу можете ставити шаблон  на перенаправлення, яке заважає (тобто в цьому разі ви хотіли перейменувати Захаревич Альфред на Альфред Захаревич, вам заважало перенаправлення Альфред Захаревич, то вам потрібно було на сторінку Альфред Захаревич поставити ) — на таке зазвичай швидша реакція — NickK (обг.) 17:35, 22 січня 2017 (UTC)
thread_title:  Спроба перейменувати
Обговорення:Ян Томаш Кудельський

message: Людина 50 років прожила в Австро-Угорщині, а де прапорець?--93.77.159.204 12:15, 12 листопада 2018 (UTC)
replies: text: У вас є джерела, які стверджують, що він мав громадянство Австро-Угорщини?--Aeou 12:35, 12 листопада 2018 (UTC)
thread_title:  Громадянство
Обговорення:Франциск Ксаверій Кульчицький

message: * Betlej, Andrzej; Krasny, Piotr: Kilka uwag na temat twórczości Franciszka Ksawerego Kulczyckiego i architektury lwowskiej drugiej połowy XVIII w.  
* Маркварт --Д-D (обговорення) 09:19, 19 лютого 2017 (UTC)
thread_title:  н
Обговорення:Якопо Мадлена

message: Поширена хибна думка про причетність Якуба Мадлайна до робіт над Успенською церквою: 
Брав участь у проектуванні бані Успенської церкви у Львові (1628): «Три визерунки среднеѣ банѣ на паперы рысовалъ Амброжий и Якуб майстрове мурарскиѣ». Йдеться про представників цеху будівничих Амброзія Зичливого і Якова Прихильного. --Pohorynsky (обговорення) 10:54, 21 березня 2016 (UTC)
thread_title:  Успенська церква у Львові
Обговорення:Тадеуш Мостовський (архітектор)

message: docmetadata --Бучач-Львів (обговорення).
thread_title:  Нотатки 

message: *  проект був розроблений майстернею архітектора Тадеуша Мостовського спільно на три будинки – №15, 17, 19 вулиці Короленка, яка в той час називалась вулицею Францисканців... Seleonov (обговорення)
thread_title:  будинки – №15, 17, 19 вулиці Короленка
Обговорення:Обмінський Тадей

message: Co świadczy o tym, że Tadeusz Obmiński był architektem ukraińskim? Informacja jakoby Obmiński był Ukraińcem jest nieprawdziwa. Treści niezgodne z prawdą nie mogą być podawane w encyklopedii (zbiorze faktów)

message: Українською буде Тадей! Тим більше, що сам Т.Обмінський у фірмі І.Левинського себе називав і підписував на українським манер. Чому ж ми сьогодні не можемо називати його не Тадеушем, а Тадеєм? Burrek2 (обговорення) 23:42, 1 березня 2018 (UTC)
 - Жук І. Тадеуш/ТАДЕЙ Обмінський – архітектор сецесійного Львова / Ігор Жук // Україна–Польща: історична спадщина і суспільна свідомість. – 2015. – Вип. 8. – С. 35-56.
thread_title:  Перейменування 

message: Для підтвердження даної зміни, пропоную декілька фактів. 
1) Підписує роботи Тадеєм (відповідні документи збереглися у Держархівах міста Львів, за потреби можна отримати витяги)
2) Батьки поховані в Оброшині в Греко-католицькій церкві (а раніше приналежність до духовної громади, виступала суттєвою ознакою), у самому Оброшині побудова церкви викликала активний конфлікт з польською громадою, проте Тадей всеодно виконує проект для громади УГКЦ, та ховає на кладовищі біля церкви своїх батьків.
3) Співпрацює з Іваном Левинським і  Олександром Лушпинським, які працювали над проектами руської громади і наймали на роботу русині (українців), а саме проекти товариства "Народний Дім", "Дністер", "Народна гостиниця", Україно-руського академічного дому, які були побудовані за кошти української громади міста, а як відомо раніше у цих проектах простежувався дуже чіткий поділ, що кожен намагався найняти саме "свого" архітектора.
4) Не був в спілці Коло польських архітекторів у Львові (Kolo archtektow polskich we Lwowie), створене у 1907 р. як секція Політехнічного товариства, захищало та матеріально підтримувало митців, організовувало виставки, конкурси. Головами президії Кола у передвоєнні роки були, зокрема, Вінцент Ян Равскі, Людвік Балдвін Рамулт, Альфред Захарієвич. Як це запрезентовано в  дослідженнях профільної спілки архітектораів (https://zuap.org/nsau-lviv/). --OlehBas (обговорення) 13:31, 19 листопада 2023 (UTC)
replies: text: Віповідні посилання на архівні справи, додаю:

text: ДАЛО. – Ф. 2. – Оп. 2. –. Спр. 3806. – Арк. 102 --OlehBas (обговорення) 14:11, 8 січня 2024 (UTC)
thread_title:  Пропоную уточнити ім'я на Тадей
Обговорення:Костел Святого Антонія (Львів)

message: * http://tsn.ua/ukrayina/u-lvovi-goriv-kostel-18-go-stolittya-postrazhdali-dvoye-lyudey-414336.html пожежа  --Бучач-Львів (обговорення).
* костел святого Антонія Львів
* --Д-D (обговорення) 15:06, 8 січня 2017 (UTC)
thread_title:  Нотатки 

message: * Базиліка Святого Хреста (Варшава)
* :en:Category:Baroque church facades in Poland
* Góra Kalwaria 003.jpg // Bazylika archikatedralna Wniebowzięcia Najświętszej Maryi Panny i św. Jana Chrzciciela w Przemyślu --Д-D (обговорення) 09:32, 10 січня 2017 (UTC)
thread_title:  Фонтана 

message: Розрізнення церкви й костелу у нашому регіоні Европи стало вже звичним. Воно зумовлено історично-культурними обставинами, про які можна б написати не одну монографію. Але таке розрізнення не лише є абсолютно невиправданим з теологічної точки зору, а й цілковито є незнаним в англійській, французькій, німецькій, еспанській, португальській... мовах. Тобто в будь-якій з цих мов християнський храм (байдуже православний чи католицький) позначається ОДНИМ словом! Тому пора вже нам В УКРАЇНСЬКІЙ МОВІ максимально позбуватися польського слова КОСТЕЛ/КОСТЬОЛ і перекладати це слово з польської на українську виключно як ЦЕРКВА! Так як це робиться в людей... Адже римо-католицькі церкви напр. в Італії ми називаємо (слушно) церквами, то чому ті самі римо-католицькі церкви у нас ми маємо називати польським словом? Тому є пропозиція на УКРАЇНСЬКИХ сторінках використовувати лише слово ЦЕРКВА замість КОСТЕЛ/КОСТЬОЛ! Слава Богу, слова КЛЯШТОР в українській мові ми вже ніби позбулися... )
thread_title:  Костел, костьол, ... а може просто ЦЕРКВА?
Обговорення:Церква Вознесіння Господнього (Знесіння)

message: В назві варто уточнити що "Знесіння" це рійон Львова, а не окремий населений пункт. Коректніше буде назвати статтю Церква Вознесіння Господнього (Львів,Знесіння) - 15.05.2018 Користувач:Roman Frankiv
thread_title: Назва
Обговорення:Зарицька Катерина Миронівна

message: Джерело нині в інтернеті виявити не можу, але первинний текст, закопіпащений сюди у 2007 році, збігається наприклад із ось цим, що підтверджує існування спільного, нині невідомого джерела. І тут і там є залишки наукового апарату в тексті (номери джерел і сторінки), що зайвий раз вказує на позавікіпедійне походження тексту. Жодних доказів, що текст вільний - немає. Усе окрім картки та вступу видаляю.--Сергій (oбг.) 11:18, 27 травня 2012 (UTC)
thread_title:  Нажаль суцільне копівіо
Обговорення:Софія Окуневська-Морачевська

message: Підкажіть, будь ласка, чому на пам'ятнику написано 25.II.1926, а у джерелах вона померла 24.02? На пам'ятнику дата поховання? — Artur Random (обговорення) 17:21, 21 квітня 2024 (UTC)
thread_title:  Дата смерті
Обговорення:Сорока Михайло Михайлович

message: Одні джерела вказують 1991, інші - 1992. Вікіпедія, про всяк випадок, подає обидва варіанти.--Dgho (обговорення) 15:48, 13 квітня 2016 (UTC)
thread_title:  Перепоховали коли?
Обговорення:Степанів Олена Іванівна

message: Доброго дня Anna Korcheva. Не розумію Вашого бажання використовувати у статті штучні фемінітиви, не притаманні українській мові. (У статті досить багато форм, які здавна органічно використовуються: діячка, організаторка, співзасновниця, доцентка, завідувачка і багато інших). Зрештою, «історикиня» можна обґрунтувати наявністю в Тлумачний словник, але «географині», «географеси» чи «географки» взагалі не знайшов. Давайте розвивати мову і робити її привабливішою для вживання. --Долинський (обговорення) 09:34, 4 січня 2022 (UTC)
thread_title:  Використання фемінітивів 

message: I have just written an article about Olena Stepaniv in the English Wikipedia... and I notice that there are lots of pictures of her and her compatriots which are held only on the Ukrainian Wikipedia. I don't speak Uklrainian but they would inspire editors if the photos were moved to commons. I'm not an exter in this but may be you can help here? Thanks for listening. Victuallers (обговорення) 12:05, 5 березня 2022 (UTC) (best on en:wiki) --Victuallers (обговорення) 12:05, 5 березня 2022 (UTC)
thread_title:  Sorry no Ukrainian
Обговорення:Шраг Микола Ілліч

message: Друге у списку золоте ім'я на меморіальній дошці агенту НКВС — що ж, просто нема слів. Все ж таки Львівщина ще не до кінця декомунізувалась(( --ThunderGit (обговорення) 14:24, 2 лютого 2024 (UTC)
thread_title:  Лютий сором
Обговорення:Юзеф Більчевський

message: Цікаво, де у списку ректорів університету можна побачити Більчевського? Ще більш цікаво, що б здійснили у Австро-Угорщині з людиною, яка університет Франца І раптово переробила в Яна Казимира? З якого дива 1891 університет став Яна Казимира? Може, варто хоча б знати основи історії, перш ніж писати такі бздури.--93.75.241.215 21:36, 26 лютого 2016 (UTC)
Навіть на сторінці Латинського собору, львівської архідієцезії подається Йосиф, то з якого дива він став Юзефом?--93.75.241.215 10:34, 14 березня 2016 (UTC)

message: Пропозиція перейменувати статтю на ,,Йосиф Більчевський", адже імена святих кожен народ перекладає на свій лад. До того ж така форма функціонує в нас офіційно (напр. існує ТЕОЛОГІЧНИЙ ІНСТИТУТ ІМ. СВ. ЙОСИФА БІЛЬЧЕВСЬКОГО). 77.123.170.187 00:54, 2 березня 2018 (UTC)
thread_title:  Перейменування
Обговорення:Контрасти (фестиваль)

message: Повідомляю тут, що редагую цю статтю в такому контексті. Мій роботодавець є організатором цього фестивалю. Сьогодні мені запропонували поліпшити статтю у Вікіпедії в рамках моїх робочих обов'язків згідно з побажаннями організаторів. Я відмовився це робити в рамках моїх робочих обов'язків й робити які-небудь редагування за чиїми-небудь вказівками, але погодився подивитися на статтю й можливо поліпшити її як вікіпедист-волонтер у неробочий час на власний розсуд (втім, оскільки графік роботи у мене вільний, це поняття в моєму випадку досить відносне). В будь-якому випадку, редагуючи цю статтю, я роблю це як вікіпедист-волонтер згідно з власними переконаннями як вікіпедиста, і мій роботодавець не має на це жодного впливу. Оскільки я зараз також є членом Правління ГО «Вікімедіа Україна», редагування в таких умовах покладає на мене додаткову відповідальність за дотримання правил і прозорість моїх дій. Втім, я заохочую инших вікіпедистів перевірити статтю після моїх редагувань на предмет порушень ВП:НТЗ та/або инших правил Вікіпедії, і у випадку виявлення таких звернути на це увагу тут, або зробити відповідні виправлення безпосередньо у статті. Я також не буду позначати статтю перевіреною через наявність ВП:КІ. --Юрій Булка (обговорення) 16:44, 1 вересня 2015 (UTC)
thread_title:  Повідомлення про наявність [[ВП:КІ]] з мого боку
Обговорення:Кісь Оксана Романівна

message: Зараз у статті написано, що О.Р.Кісь "докторка" історичних наук. На жаль, це не підтверджено авторитетними джерелами. Всі джерела пишуть, що вона доктор історичних наук. Ось наприклад: "Дисертація на здобуття наукового ступеня доктора історичних наук за спеціальністю 07.00.05 – етнологія" і ще безліч джерел. У жодному не знайшов, що вона "докторка". Те ж саме стосується і інших визначень, які є у класифіктаторі професій. Там нема старшої наукової співробітниці, науковиці, історикині, антропологині та ін. Тому я виправлю статтю відповідно до джерел. --yakudza  17:17, 12 лютого 2020 (UTC)
replies: text: Фемінітиви від усіх назв жінок - норма чинного правопису. Український правопис 2019 року: Оригінал. Фемінітиви у професіях (для Класифікатора професій та вказання назвах посад, рангів, статусів, в тому числі у трудових книжках, штатних розписах) окремо затверджені наказом Мінекономіки від 18.08.2020 № 1574 «Про затвердження Зміни № 9 до національного класифікатора ДК 003:2010» Оригінал PDF.
thread_title:  Докторка історичних наук?
Обговорення:Львівський національний університет ветеринарної медицини та біотехнологій імені С. З. Ґжицького

message: Прошу пояснення. Не розумію, що це має означати. 85.64.108.8 10:55, 15 грудня 2012 (UTC)
replies: text: Напевно варто це питання задати тут . Інформація очевидно походить звідти, або із джерела пов'язаного із цим сайтом.--Cepгій (oбг.) 11:18, 15 грудня 2012 (UTC)
thread_title:  Час підготовки - 3 роки на денній формі навчання і 36 місяців на заочній формі навчання.