Обговорення Вікіпедії:Проєкт:Біологія/Архів 11

message: Вітаю. Відправив на рецензію статтю Богомоли, готую на добру. Буду радий зауваженням.--Brunei (обговорення) 16:57, 18 липня 2019 (UTC)
thread_title:  Богомоли 

message: Вітаю всіх. Ініціативний користувач Lars vontrier‎ узявся заливати статті про роди грибів. Родів не менше 10 тисяч, варто допомогти зробити цю заливку більш якісною. Обговорення йде на СО користувача, але для більш якісної роботи створив підпроект Вікіпедія:Проєкт:Гриби‎ задля координації. Запрошую всіх мікологів та любителів теми долучатися. --Brunei (обговорення) 11:29, 23 червня 2019 (UTC)
replies: text: Там уже жива дискусія пішла. Доєднуйтесь!--Brunei (обговорення) 11:55, 15 серпня 2019 (UTC)
thread_title:  Заливка грибів 

message: Вертаючись до теми Обговорення Вікіпедії:Проєкт:Біологія/Архів 10#Назви статей про монотипні таксони. Недавно мав ситуацію, коли інтерлінку з елемента вікіданих про біологічний рід від'єднали, і приєднали до нового елемента про вид . Формально це правильно, але втратилися інтервікі, бо решта вікіпедій описували рід. Тому як хочете, а мені доведеться називати статті як рід, а не так, як рекомендують правила. --AS 15:46, 10 липня 2019 (UTC)
replies: text: А яке має значення для Вікіданих, як називається стаття? Он зараз там приєднаний Список богомолів України до :ru:Список богомолов, эмбий и уховёрток Украины. Кожна Вікіпедія вирішує самостійно, до якого ступеню дробити статті. При цьому поєднання повинно допомагати читачам та користувачам Вікіпедій, а не забаганкам систематиків з Вікіданих. Там вже білки з генами зав'язані у вузол через дупу. Нащо ще ускладнювати життя людям? --Brunei (обговорення) 16:07, 10 липня 2019 (UTC) І «як хочете, а мені доведеться» - це грубе порушення правила ВП:КОНС, між іншим.--Brunei (обговорення) 16:09, 10 липня 2019 (UTC)
replies: text: : "А яке має значення для Вікіданих, як називається стаття?" — рід і вид мають різні елементи у Вікіданих. А у Вікіданих технічно кілька різних елементів не можуть бути приєднані ті самі вікіпедійні сторінки, хоча фактично так є. Я не збираюся слідкувати, чи хтось міняє інтерлінки статей, тому я робитиму уніфіковано з иншими вікіпедіями. --AS 19:27, 10 липня 2019 (UTC)
replies: text: ::Це буде виправлятися згідно з правилами. Проблеми Вікіданих - то проблеми Вікіданих. Кінець кінцем, інтервікі можна й вручну в нас проставити.--Brunei (обговорення) 12:01, 15 серпня 2019 (UTC)
replies: text: :::  "Проблеми Вікіданих - то проблеми Вікіданих" – ні, ти не можеш розглядати вікідані, мов якусь легко overridable річ по аналогії з Вікісховищем (завантажив спокійно файл, який би видалили з Вікісховища, і забув), бо їхнє перекривання генерує локальне сміття, яке вимагатиме ревізії (так само, як  вимагає роботи BunykBot). "Кінець кінцем, інтервікі можна й вручну в нас проставити" – для того й заміняють інтервіки, щоб ми забули про цю нетворчу роботу, як про страшний сон. Це б вимагало бота, який буде знати про цю сторінку, буде регулярно переглядати її інтервікі і акумулювати інтервікі з инших вікіпедій; це неадекватні зусилля. Я не бачу причин бути принциповим у цьому питанні, робити щось не передбачене поточними технічними можливостями (онтологія вікіданих наразі передбачає один елемент – одна сторінка, :wikidata:Help:Handling sitelinks overlapping multiple items) і ускладнювати. --AS 03:53, 1 листопада 2019 (UTC)
replies: text: ::::Вікідані взяли чимало ідіотизму з англвікі, особливо в царині біології, а то й на будували своїх (ніколи не буде окремих статей про білок і ген, який його кодує, наприклад, а в них це різні сутності). При цьому обговорення проблем там практично не працюють. ВД були створені для допомоги енциклопедії, а стали річчю в собі в низці питань. Тому не бачу проблеми в неповному слідуванні забаганкам їх неграмотним користувачам. З будь-якого правила можуть бути виключення. Ми пишемо енциклопедію - це мета цього розділу. Бази даних, то щось інше, для вузької групи просунутих людей. --Brunei (обговорення) 07:16, 1 листопада 2019 (UTC)
replies: text: ::::: Наведи конкретне вирішення. Є стаття про біологічний вид і рід, прив'язана, відповідно, до елементу вікіданих про вид. Треба, що у статті відображалися як мінімум інтервіки на рід (їх більше). Як це зробити? --AS 07:40, 1 листопада 2019 (UTC)
replies: text: :::::: Ймовірно, має вирішуватись Шаблон:Wikidata-redirect. Однак це вимагає додаткових кроків (Temporarily deactivate the redirection and save. Associate the WD item to the WP (disabled) redirect. Revert the WP redirect page back to its original state). --AS 16:44, 16 листопада 2019 (UTC)
replies: text: :::::::Не знаю, що з цим робити, в мене не вистачає технічних знань, а обговорення на Вікіданих слабко розвинені, оскільки там люди часто ще більш інтровертні, ніж вікіпедисти. --Brunei (обговорення) 10:28, 24 листопада 2019 (UTC)

text: Я декілька раз робив так (хоч це зовсім не технічно): створював сторінки з шаблоном  про вид та рід. Додавав обидві до відповідних інтервікі. Потім в укрвікі з однієї робив перенаправлення, а з іншої статтю. В такому випадку обидва інтервікі зберігаються.--Стефанко1982 (обговорення) 10:33, 24 листопада 2019 (UTC)
Ок, це треба описати  --AS 20:23, 24 листопада 2019 (UTC)
thread_title:  Назви статей про монотипні таксони 2 

message: Вітаю! Головня (хвороба рослин) та Сажка (хвороба рослин) — це не одне й те саме? 1 Може, варто перейменувати статтю? --Oleh Kushch (обговорення) 14:50, 2 жовтня 2019 (UTC)
replies: text: , я не знаю точно, чи є тут мікологи або агрономи, я не фахівець, але на мою думку, це одне й те саме. По-перше, навіть з наших статей Головня (хвороба рослин) і Сажка (значення) видно, що хвороба викликається устоміцетами, вони ж «Сажкові гриби». В обох цих статтях фігурує навіть один й той самий вид збудників хвороби Sphacelotheca reiliana. Зверенмось до авторитетних джерел. З одно боку, СУМ наводить обидві назви, не вказуючи, що це синоніми: Головня, Сажка. Але це не фахове видання, де не написано навіть, які гриби викликають ці хвороби. З іншого боку є фахове видання, де написано «Сажка або головня — хвороба, збудником якої є грибок.» Там перевага надається першій назві. Російсько-український академічний словник А. Кримського і С. Єфремова теж вказує, що це одне й те саме, у перекладі російською «головня». В УРЕ стаття «Сажка» фахівця із захисту рослин. Статті про «Головню» там не знайшов. Я маю «Словник української біологічної термінології», де на стор. 495 є стаття «Сажка», російською «Головня», статті про головню там немає. Тому я думаю, що це одне й те саме і віддав би перевагу поширенішій і логічнішій назві «Сажка». , Ви автор обох статей, які я згадав на початку, тому запрошую Вас до обговорення. --Олег (обговорення) 00:36, 24 листопада 2019 (UTC)
thread_title:  Головня та сажка 

message: Є такий список. В ньому сказано лише 137 видів з 722-ох. Її потрібно або доопрацювани або вилучити. Працювати над нею поки-що не маю бажання. Як вважаєте: можна її вилучити?.--Стефанко1982 (обговорення) 16:28, 4 жовтня 2019 (UTC)
replies: text: Дійте за правилами - поставте шаблон «Поліпшити», якщо протягом 2 тижнів ніхто не поліпшить - вилучайте.--Maxim Gavrilyuk (обговорення) 18:39, 4 жовтня 2019 (UTC)
thread_title:  [[Птахи Японії]] 

message: колеги, у кого є фото Анатолія Яковича Щербухи, додайте, будь ласка. я поки не можу знайти.... --ursus 08:36, 19 жовтня 2019 (UTC)
thread_title:  Щербуха 

message: Всім привіт. Щось я набираю тут знову активність і кортить комусь щось намалювати (бо писати статті поки сил немає, але то таке). </br>У кого є потреба в гарній ілюстрації на біологічну тему? Можу зробити) Чи кому раніше щось обіцяла — нагадайте, будь ласка. --Helixitta (t.) 16:48, 8 травня 2019 (UTC)
replies: text: 3D-модель іонного каналу замовляв ще 2015-го. :-) І оце :commons:File:Afferent (PSF) uk.jpg переробити на правильне. Буду вдячний.--Brunei (обговорення) 12:15, 11 травня 2019 (UTC)
replies: text: : "Оце" виправила і зробила красівєнько. =) </br>А от 3D іонний канал — шо? Ніхт пам'єнтам, це gif? Щоб крутилося? Чи як?!</br>П.С. а більше нікому крім Брунея нічого не треба? а то він мені на голову сяде :) --Helixitta (t.) 17:37, 11 травня 2019 (UTC)
replies: text: ::Ура-ура. Вже поміняв, дякую! А про іонний канал хочеться чогось такого , але щоб схоже було на таке . Чи от на таке . --Brunei (обговорення) 17:45, 11 травня 2019 (UTC)

text: Якщо маєте можливість, то оцю діаграму http://www.davidmoore.org.uk/assets/mostly_mycology/diane_howarth/mycorrhizal%20types.htm і ось таку подвійну ектомікоризу, будь ласка https://www.researchgate.net/profile/Teodor_Nedelin/publication/265167233_ECTOMYCORRHIZA_-_NATURE_AND_SIGNIFICANCE_FOR_FUNCTIONING_OF_FOREST_ECOSYSTEMS/links/54033f960cf2c48563b02b77.pdf --Mikoryza (обговорення) 19:24, 18 травня 2019 (UTC)
replies: text: :  О, класно. Цікава тема. Це я можу. Займе декілька тижнів. </br>Але оскільки я не дуже гарно розбираюся в темі мікологічної анатомії, будь ласка перекладіть терміни укр мовою. </br>І перепитаю конкретно це оцей і оцей малюнки? --Helixitta (t.) 13:31, 19 травня 2019 (UTC)
replies: text: :: Так, дякую! Переклади зроблю, трохи пізніше тут коментарем допишу. --Mikoryza (обговорення) 18:27, 19 травня 2019 (UTC)

text: :: По першому, загальному: Hartig net - сітка Ґартіґа; Coils - клубочки; External hyphae - зовнішні гіфи; Ectomycorrhizae - ектомікориза; Arbuscule - арбускула; Vesicle - везикула; VA endomycorrhizae - везикулярно-арбускулярна мікориза; Spore - спори; Orchid endomycorrhizae - ендомікориза орхідних; Ericoid endomycorrhizae - ерікоїдна ендомікориза; Stele - стела; Arbutoid Ectendomycorrhizae - арбутоїдна ектендомікориза; Sheath - гіфальний чохол.--Mikoryza (обговорення) 11:55, 20 травня 2019 (UTC)
replies: text: :::   Тільки ж не перебільшуйте з Hartig - там перше Г, друге ґ. Гартіґ. Mykola Swarnyk (обговорення) 01:30, 7 червня 2019 (UTC)

text: :::  я працюю над цим. Трохи заповільно, але одна картинка в мене вже майже готова. Просто FYI update. --Helixitta (t.) 10:58, 12 вересня 2019 (UTC)
Я нарешті доробила першу картинку :File:Mycorrhizal types.svg .  Будь ласка передивіться чи все правильно в тексті. Можна щось виділити іншими кольорами/змінити тощо. --Helixitta (t.) 16:55, 17 вересня 2019 (UTC)

text: Як на мене, все дуже красівенько! Ніжні кольори і все в одному малюнку. Чудово! Mykola Swarnyk (обговорення) 20:35, 17 вересня 2019 (UTC)
replies: text: : Дякую, дуже приємно чути  --Helixitta (t.) 14:26, 18 вересня 2019 (UTC)

text: Дуже гарно! Дякую! Працюю над статею... Сітку Гартіґа було б добре трохи підправити. Це гіфи гриба навколо клітин рослини. Вона десь ось так виглядає: https://en.wikipedia.org/wiki/Hartig_net#/media/File:Ectomycorrhiza_illustration.jpg --Mikoryza (обговорення) 14:30, 6 жовтня 2019 (UTC)
replies: text: : Це недолік оригінального зображення. Там дрібні клітини повинні символізувати гіфи гриба, а великі - клітини рослини. З чорно-білого зображення це не очевидно. Ось так це виглядає на фото: https://www.researchgate.net/profile/Pranab_Bhattacharyya2/publication/311454454/figure/fig6/AS:436510869725184@1481083709050/Micrograph-illustrating-the-fungal-mantle-F-and-the-Hartig-net-HN-in-Tilia.png (HN - Hartig net, F - fungal mantle). --Mikoryza (обговорення) 16:57, 6 жовтня 2019 (UTC)
replies: text: :: О, ясно. Виправлю. --Helixitta (t.) 11:13, 12 жовтня 2019 (UTC)
replies: text: :::  Я вже трохи попревила. Я так розумію цей гіфальний чохол не усюди є, інакше не дуже розумію що тоді значить ендомікориза. Ще не дуже розумію тоді яка різниця між ендомікоризою і ерікоїдною ендомікоризою. А файл за тим же ім'ям :File:Mycorrhizal types.svg. Що там треба ще виправити? (не соромтеся, я не проти довести його до гарного діла навіть якщо це буде ще купа правок ) --Helixitta (t.) 15:14, 14 грудня 2019 (UTC)

text: ::: Повернула з архіву не дообговорену тему.  Все ще чекаю на якісь коментарі . --Helixitta (t.) 19:16, 16 січня 2020 (UTC)
thread_title:  Ілюстрації? на вільну тему) 

message: Вітаю. Тут користувач перейменував статті про гормони ФСГ і ЛГ. Обговорюємо на Обговорення:Лютеїнізувальний гормон. Буду радий почути думки щодо цього перейменування.--Brunei (обговорення) 18:15, 21 грудня 2019 (UTC)
thread_title:  Перейменування 

message: Лікарські рослини : енциклопедичний довідник не знаю чи вільний цей довідник. Якщо не має вільної ліцензії, то Передмова копія з Передмови книги. Плюс додати б виноски і дещо перепрацювати деякі розділи.--『Fosufofiraito』 Обг. 00:17, 27 грудня 2019 (UTC)
replies: text: Видалив цей розділ. --AS 18:53, 28 грудня 2019 (UTC)
thread_title:  Лікарські рослини : енциклопедичний довідник 

message: Зауважте, що в автоматичних таксобоксах нема розділу для посилань (вісховище, віківиди, fosiilworks тощо). Замість нього англійці в кінці статті проставляють . Я "за" такий підхід, бо теоретично посилань може бути багато, і не бачу сенсу пхати в таксобокс або дублювати. Див., наприклад, в кінці статті П'ядуни. --AS 18:44, 28 грудня 2019 (UTC)
replies: text: Fossilworks там і не потрібен. Якщо сюди почнуть тягти тамтешні нісенітниці, не розгребемо. Stas (обговорення) 23:13, 29 грудня 2019 (UTC)
replies: text: : "Там" це де? Картці чи таксонбарі? --AS 01:37, 30 грудня 2019 (UTC)
replies: text: :: В таксонбарі — бог із ним, але для картки це надто неякісний ресурс. Давайте хоча б не ставити його туди, де його ще нема, і не створювати враження, що це сильно авторитетне джерело. Stas (обговорення) 15:03, 30 грудня 2019 (UTC)
* я б вікісховище залишив б як традиційне для карток. А заповнення таксону через вікідані неможливе? --『Fosufofiraito』 Обг. 10:57, 30 грудня 2019 (UTC)
*: За яким принципом якісь залишати? "А заповнення таксону через вікідані неможливе?" - деякі дані можливо, деякі ні.  AS 11:02, 30 грудня 2019 (UTC)
*:: може тому що в Taxonbar Вікісховища немає. А для мобілок краще перейти на Коммонз із картки. Все-таки людей як не дивно фото більше цікавлять, чим систематика виду.--『Fosufofiraito』 Обг. 11:48, 30 грудня 2019 (UTC)
*::: З одного боку Вікісховище у картці ніби й не заважає, з иншого боку теоретично ламає очікування, що такі посилання мають бути в кінці статті. Винятки це завжди погано. Але якщо прибрати, вийде, що всюди треба буде проставляти , що трохи дурна робота. Не знаю. --AS 12:39, 30 грудня 2019 (UTC)
*:::: Вікісховище — важливий ресурс, точно вартий місця в картці; посилання на нього в картках є корисними й фактично стандартними. Stas (обговорення) 15:03, 30 грудня 2019 (UTC)
*:::: З появою Вікіданих у нас Вікісховище майже систематично підставляється до карток — NickK (обг.) 11:52, 1 січня 2020 (UTC)
*::::: Та я вже зрозумів, що більшість за те, щоб додати це посилання. --AS 17:00, 1 січня 2020 (UTC)
thread_title:  [[Шаблон:Taxonbar]] 

message: Вітаю. Хотіла порадитися. В нас останнім часом є характерні редагування — додавання до статей з біологічних тем в розділ «література» просто пункти посібників / підручників / монографій. Наприклад  (матеріали XI міжнар. іхтіол. наук.-практ. конф?!) В деяких випадках цей розділ література стає доволі великим. Але часто пункти там — це просто опис видання, без посилання, можливості його почитати і часто це доволі рідкісне видання, яке взагалі важко знайти. Тому власне я й хотіла порадитися про доцільність таких дій.
З одного боку, це дуже добре коли вказано фахову літературу, яку можна далі читати на певну тему.
З іншого боку, це бувають рідкісні видання монографій, які знайти читачу важко (в мене, чесно, враження що це самопросування авторами). Чи видання не українською мовою. Чи просто цей розділ література захаращено пунктами, так що його стає більше, ніж решта статті, а користі від цього я не бачу.
І питання — коли доцільно це залишати в статтях, коли прибирати? --Helixitta (t.) 10:59, 5 листопада 2019 (UTC): інколи списки літератури рясніють тим, що називається «сірі джерела», і це жахливо (про сірі ми намагалися пояснити нашив авторам тут). за великим рахунком із свіжитх джерел (напр. після 2010 р.) треба видаляти все те, що не має doi або не опубліковано у науковій періодиці, що має томацію. а надто якщо то матеріали конференцій (за винятком тих, що є давніми і мають серійні видання з власними назвами типу «Птахи басейну Сіверського Дінця» або «Природнича музеологія»). я тут регулярно зустрічаю описи канонізованих колег, у яких всі публікації — це тези доповідей на місцевих конференціях. це виглядає жахливо. хоча ті люди симпатичні, можна сказати «люди з червоної книги». але ж… у якості теста покладіть такі посилання в англовікі і побачите реакцію…. --ursus 15:20, 6 листопада 2019 (UTC)
replies: text: : Підтримую Ursus щодо загальних підходів, інакше Вікі перетвориться на великий смітник інформації сумнівного походження. Пів біди, якщо така література у списку на сторінці певного науковця (усі бачать його науковий рівень), гірше — коли у спеціалізованих статтях. Наприклад, дописувач Shynkar останнім часом масово додавав до екологічних статей посилання на словник з екології. Вона наявна у мережі, я подивився — це просто жах — лише означення з купою помилок (див. тут) Написав Shynkar в обговорення, але він свято впевнений, що робить дуже корисну справу. Ось такі видання треба видаляти.--Maxim Gavrilyuk (обговорення) 09:07, 8 листопада 2019 (UTC)
replies: text: :: Мені здається, принципово неправильно додавати «хоч якісь» посилання до статті, якщо текст праць, на які додається посилання, ніяк не використовувався при написанні статті — це те, про що у нас із Shynkar виникла жорстка дискусія на Патрулюванні, і там у нього знайшлись апологети. Якщо про якусь пташку є адекватна інформація у неспеціалізованому/популярному виданні (таких багато на моїй полиці, на жаль, не українською мовою), воно використовувалось при написанні і наведене у списку посилань, — вилучати таке посилання не слід. Зараз наші наявні правила спонукають нас, нібито, з набагато більшою повагою ставитись до якоїсь, умовно кажучи, Фармацевтичної енциклопедії, аніж до повідомлення грамотного натураліста. Відкривав кілька разів ці «енциклопедичні» гасла — і там повнісінько дурниць! Підкреслю лише, що я категорично проти практики механічного додавання фейкових посилань для візуального «обджерелення» безджерельних статей. Mykola Swarnyk (обговорення) 17:56, 14 березня 2020 (UTC)
replies: text: ::: А може усі оті тези регіональних та вузьковідомчих конференцій, нарад і т. ін. просто не вважати авторитетними джерелами і викидати з розділу «Література»? В. Николов (обговорення) 18:12, 14 березня 2020 (UTC)
thread_title:  Розділ «Література» 

message: :en:Wikipedia:Automated_taxobox_system/intro#Why_use_the_system?. По-моєму, переваг більше, ніж недоліків. Я спробую скопіювати й адаптувати його. --AS 16:11, 23 листопада 2019 (UTC)
replies: text: Так, вони зручні. Буду вдячний. --Brunei (обговорення) 10:30, 24 листопада 2019 (UTC)
Скопіював основні шаблони, потрібні для конкретного прикладу: Ichthyornithes. 1) Виявилося, що там не було підтримки вернакулярних назв. Через це доведеться ще трохи змінити код, що не дуже добре, бо ускладнить оновлення модулів з АнглВікі. 2) Немає підтримки різних назв рангів залежно від царства, на зразок Тип тварин/Відділ рослин. Думаю, це можна виправити, але, знов-таки, доведеться робити оригінальні зміни в коді. --AS 02:25, 25 листопада 2019 (UTC)
* Підтримка назва рангів Тип тварин але Відділ рослин.
* Перекласти назви рангів .
* Перекласти документацію шаблонів.
* Створити службові категорії для шаблонів.
* Інтегрувати це в існуючий таксобокс.
* Перекласти довідку.
* Переклад Taxonbar 
* Сумісність шаблону Fossilrange (виправити 302 сторінки)
* переклад періодів  
* Допоміжні скрипти, щоб автоматично копіювати з англвікі шаблони таксономії? 
* Додати поле для Вікісховища 
* шаблони розряду  
--AS 02:36, 25 листопада 2019 (UTC)--AS 12:57, 31 грудня 2019 (UTC)
* А ранги типу суперрозид стануть недоступними? --Sehrg (обговорення) 08:19, 25 листопада 2019 (UTC)
*: Які ієрархії створять, такі й будуть. В АнглВікі така клада є :en:Template:Taxonomy/Superrosids. Гадаю, все й так зведеться до копіювання англійських шаблонів. --AS 09:44, 25 листопада 2019 (UTC)
*:: Добре. --Sehrg (обговорення) 10:16, 25 листопада 2019 (UTC)
Поки що ідея така, що в нас, як і в англійців, паралельно існуватимуть старі й нові таксобокси. Нові таксобокси трохи дивні (для вірусів, видів, рангів вище виду треба використовувати окремі шаблони, Virusbox, Speciesbox та Automatic taxobox відповідно), але будуть сумісні з АнглВікі і використовують систему шаблонів автоматичної таксономії.  --AS 05:35, 30 листопада 2019 (UTC)

text: Це корисна справа, можна буде легко уніфікувати картки у статтях. Я сам вже давно думав це реалізувати тут, але лякали масштаби роботи. Потім мені спало на думку, що це, мабуть, якось можна зробити, не створюючи тут безліч шаблонів — через вікідані. --Олег (обговорення) 21:23, 14 грудня 2019 (UTC)
replies: text: : 1) Я думаю, головна проблема у тому, що ми маємо відображати якусь консенсусну (найпоширенішу) таксономію. Я не знаю, чи принципи Вікіданих дозволяють робити такі твердження, тобто вказувати, який саме з батьківських таксонів є найбільш прийнятим. Наприклад, :wikidata:Q156025 має кілька пропонованих батьківських таксонів. Тобто, по суті ми дублюємо одне з можливих дерев таксономії, яке нам подобається найбільше. 2) Це одна з проблем, які б вирішилися локальними вікіданими (у них також можна би зберігати всяку метаінформацію сторінок, на зразок приналежності до вікіпроектів, які традиційно зазначають на сторінці обговорення), але розробники гальмують. --AS 10:28, 15 грудня 2019 (UTC)
У нас мало статей про гібриди, іхнотаксони і викопні яйця, я навіть не буду копіювати ці шаблони. Хіба що ще :en:Template:Paraphyletic group можна. Є скрипт Користувач:AS/taxon.js, який допомагає копіювати шаблони таксономії. --AS 20:11, 16 грудня 2019 (UTC)
Для моїх потреб цього достатньо. Перекладати довідку далі не буду. --AS 21:34, 29 січня 2020 (UTC)
thread_title:  Автоматичні таксономії 

message: Усім привіт. Шаблон:Списки вимерлих тварин посилається на статті з відповідними назвами. З назв не зрозуміло, що йде мова про тварин, що вимерли за останні 500 років за версією МСОП. А як точно перейменувати ані я, ані Стефанко1982 не знаємо. Тому треба допомогу залу.--Brunei (обговорення) 18:18, 7 березня 2020 (UTC)
replies: text: Як варіант: «Списки вимерлих у післяколумбівську добу тварин». --Sehrg (обговорення) 20:03, 7 березня 2020 (UTC)
replies: text: : Я все-таки тяжію до «Списки тварин, що вимерли після 1500» або «Списки тварин, вимерлих після 1500». --Стефанко1982 (обговорення) 20:36, 10 березня 2020 (UTC)
thread_title:  Списки вимерлих тварин 

message: Ще й тут повідомлю. У проекту Гриби є деяка проблема з навалою статей про гриби від новачків. Будемо вдячні за допомогу. --Brunei (обговорення) 16:17, 9 березня 2020 (UTC)
replies: text: почекайте, не пишіть на Довколаботаніку. Давайте спитаємо.  поясніть, будь ласка, що відбувається? --Олег (обговорення) 16:32, 10 березня 2020 (UTC)

text: , будь ласка, і до Вас те саме питання. --Олег (обговорення) 18:42, 10 березня 2020 (UTC)
replies: text: : Цілком нове для мене питання. Яка допомога потрібна? --Perohanych (обговорення) 19:28, 10 березня 2020 (UTC)
replies: text: :: Вибачте, якщо потурбував безпідставно. Якщо до Вас звернулись помилково  — навряд чи Ви допоможете. Якщо ні — я напишу, яка допомога потрібна. --Олег (обговорення) 21:35, 10 березня 2020 (UTC)
replies: text: :::, Олеже, та новачка звернулася до мене через те що я зареєструвався в програмі наставництва для новачків. Їй відповів Piramidion і я вирішив що питання закрите. А з біологією загалом і таксономією в біології зокрема, не допоможу --Perohanych (обговорення) 12:04, 11 березня 2020 (UTC)

text: :: , не розумів про яку інструкцію йдеться, але помітно було, що, швидше за все, з нею щось не так.  відповів — тепер зрозумів. --Олег (обговорення) 08:19, 11 березня 2020 (UTC)

text: Вітаю! Відписався у обговоренні проекту Гриби.--Lars vontrier (обговорення) 22:46, 10 березня 2020 (UTC)
thread_title:  Допомога з грибами 

message: Чи існує українська назва виду? В інтернеті бачу, що у Фесенка є назва колібрі-бджола для роду, неясно, як називаються види. --AS 00:05, 13 березня 2020 (UTC)
replies: text: За Фесенком (2018), це колібрі-бджола кубинський.--Maxim Gavrilyuk (обговорення) 20:44, 13 березня 2020 (UTC)
replies: text: : Ясно. В гуглі кілька разів зустрічається. Значить, другий вид — колібрі-бджола білогорлий? --AS 21:41, 13 березня 2020 (UTC)
replies: text: :: Так, інший вид цього роду - колібрі-бджола білогорлий (Mellisuga minima). --Maxim Gavrilyuk (обговорення) 14:11, 14 березня 2020 (UTC)
thread_title:  Mellisuga helenae 

message: Вітаю. Перейменовуємося? чи зарано? :)</br>якщо так, то це купа підсторінок, категорій тощо. Якщо ні, то це хтось прийде і перейменує (як з шаблоном учасника проекту) --Helixitta (t.) 22:57, 21 березня 2020 (UTC)
replies: text: Варто перейменовувати. Краще хтось з учасників проєкту це зробить.--Maxim Gavrilyuk (обговорення) 08:32, 22 березня 2020 (UTC)
thread_title:  перейменування проект/проєкт 

message: Переглядаю червоні категорії, зустрів :Категорія:Таксони, названі Карлом Ліннеєм. Створив і перейменував на :Категорія:Таксони, описані Карлом Ліннеєм. В інших вікі так і так. Я вважаю, що краще описані, бо більш загальніше. Створив ще дві :Категорія:Таксони за автором. Після цього діалогу , правда спочатку стосувався дещо іншого, та перегляду статей виникли питання: щодо назви - описані чи названі та включення - відкриті, названі, описані, синоніми.--Submajstro (обговорення) 14:09, 10 березня 2020 (UTC)
replies: text: : Як правило, той, хто першим описує таксон, той і дає йому назву. Але часто-густо іншому авторові згодом доводиться переописувати таксон, бо початковий опис був надто поверховим. При цьому назва, яку дав перший автор, цілком ймовірно може й лишитися. Тобто, він лишається автором назви. Якщо мета - зібрати докупи саме ліннеєвські таксони, то краще назвати категорію "Таксони, вперше описані Карлом Ліннеєм". При цьому мати на увазі, що деякі таксони, описані К.Л., зараз вже не існують. Із категорією "Таксони за автором"  ситуація ще складніша Чи включати  у цю категорію авторів назв, які визнані синонімами діючих назв? А ще є назви, які лишилися самі по собі (nomen nudum) - вони вже не відносяться до жодної тварини. Але ж вони теж мають авторів! Причому, номенклатурний процес  йде безперервно — народжуються нові назви, якісь назви стають недіючими, а деякі недіючі повертаються з небуття і стають діючими. Просто жах!  Тож, категорію "Таксони за автором", мабуть, варто залишити "у спокої" і включати туди всі назви - і ті, які були, і ті, які діють нині.В. Николов (обговорення) 15:13, 10 березня 2020 (UTC)
replies: text: :: яка різниця, вперше чи не вперше? Якщо таксон перекласифікований іншим науковцем, а потім третім, то писати "удруге описаний"? Зайве уточнення, яке більше підходить для статті чим категоризації. Я б ще відділив б таксони названі на честь від описаних. Але я навіть не бачу категорії Застарілі таксони та за роком. Але це вже інша історія.--『Fosufofiraito』 Обг. 19:42, 10 березня 2020 (UTC)
replies: text: ::: Різниця в :en:Author citation (zoology) --AS 20:59, 10 березня 2020 (UTC)

text: :: Не знаю, тут питання, для чого комусь взагалі можуть знадобитися такі категорії. --AS 08:54, 11 березня 2020 (UTC)

text: Є ще рідковживаний термін «окреслив» (наприклад, «Таксони, які окреслив Карл Ліней» чи «Таксони, окреслені Карлом Ліннеєм»). Мені здається цей термін найбільше відповідає суті.--Стефанко1982 (обговорення) 20:33, 10 березня 2020 (UTC)
replies: text: :: У англомовному варіанті чинного (4-го) видання «Міжнародного кодексу зоологічної номенклатури» щодо таксонів вживають дієслово describe (наприклад, «describing a new nominal taxon…»https://web.archive.org/web/20150725165318/http://iczn.org/iczn/index.jsp. Воно, наскільки я знаю англійську, перекладається саме як «описувати». Дієслово «establish» (встановлювати) у Кодексі теж вживається, але лише у тих випадках, коли йдеться про назву таксону. Російський переклад Кодексу чітко дотримується англ. оригіналу: таксон — описується, назва — встановлюється. Перекладав Кодекс російською І. М. Кержнер. Українського перекладу Кодексу, який зробив саме Ю. П. Некрутенко, і його аргументів я, на жаль, не знаю і в мережі не знайшов. Але немає сумніву, що авторитет І. Кержнера як наукового редактора та таксономіста аж ніяк не нижчий, ніж у Ю. П. Останньому варто було б дискутувати з Міжнародною комісією з зоол. номенклатури щодо «описується-встановлюється» ДО прийняття Кодексу. А коли вже він став офіційним міжнародним документом, то його треба дотримуватись. Принаймні, вікіпедистам. А зоологи нехай собі дискутують далі. В. Николов (обговорення) 20:52, 22 березня 2020 (UTC)
replies: text: :::: Шановний колего, я дійсно маю інший документ: International Code of Zoological Nomenclature (4th ed.). Маю й цілком авторитетний  словник англ. мови, в якому вказані два слова перекладаються так, як це зроблено в російському перекладі. Українського ж перекладу не маю, бо його (хоч це у нас офіційний документ) ніхто не спромігся викласти у Мережі. В усякому разі, я шукав і не знайшов і тому користуватися ним не в змозі. Як на мене, то між встановленням і описуванням таксону семантична різниця надто тонка і непринципова, аби звертати на неї увагу в вікіпедійних статтях і затівати - згоден із паном ursus -  з цього приводу суперечки. УкрВіКі має набагато нагальніші проблеми. В. Николов (обговорення) 10:19, 25 березня 2020 (UTC)
replies: text: :::::: Дякую пане, не треба. Чорнетка не завжди співпадає з опубликованим варіантом. Якщо маєте зв'язок із кимось з київських зоологів, запропонуйте їм зробити добру справу: відсканувати книжечку і викласти,  наприклад, на сайті Інституту зоології НАН України. Це зробить Кодекс  доступним широкому загалові.  В. Николов (обговорення) 15:24, 25 березня 2020 (UTC)
replies: text: ::::::: не хочете, то й не треба. напишіть зоологам з Інституту зоології, може й відсканують. --ursus 21:44, 25 березня 2020 (UTC). p.s. тут є передмова до офіційного українського перекладу МКЗН. користуйтеся. і як казав неодноразово ЮПі, "описують і виділяють в туалеті", а таксони (і його назву) саме встановлюють, а надалі він має довгу історію. встановлений таксон можна описати потому багато разів, зокрема й у вікіпедії, і в шкільному підручнику, а після його об'єднання з іншим можна знову виділити, але ж не встановити. але ваше право писати як хочете. --ursus 08:31, 28 березня 2020 (UTC)
replies: text: :::::::: Сьогодні я в рамках «Тижня Запорожжя» створив статтю Курай гостролистий і змушений був помістити в категорію «Рослини, описані 2017». Але рослину науково описали в 1852 році, а в 2017 відбулося „переосмислення“ таксону. Це так, для роздумів. --Sehrg (обговорення) 22:30, 18 травня 2020 (UTC)
replies: text: ::::::::: в офіційному українському перекладі МКЗН мова йде виключно про встановлення таксонів. що правильно. я он описав сьогодні чорного дрозда своєму колезі, щоби зрозуміти, що то чорний дрізд. ну але не я автор назви. хоча я автор опису. а таксон встановлений задовго до мене і мого колеги... :) --ursus 20:49, 20 травня 2020 (UTC)
=== Примітки ===
thread_title:  Таксони за автором 

thread_title:  Примітки 

message: Поки що в нас є два шаблони, обидві погані. Є старий  який має дефекти, в першому розділі займає забагато місця, а в кінці статті не має сенсу; і є , це копія з АнглВікі для вставляння безпосередньо в картку, але вона аж задуже лаконічна. Я думаю якось розвинути другий шаблон, додати кнопку розгортання, як в РосВікі. --AS 11:23, 6 квітня 2020 (UTC)
thread_title:  Геохронології для викопних таксонів 

message: Вітаю. Оце подав статтю в вибрані. Будь ласка, допоможіть критикою. --Brunei (обговорення) 22:35, 6 квітня 2020 (UTC)
thread_title:  Богомоли 

message: Вітаю. Я перейменував шаблон, був зайвий символ перед словом біологія Шаблон:Учасник проекту: Біологія. Oleg3280 (обговорення) 20:44, 19 квітня 2020 (UTC)
replies: text: Дякую. --Brunei (обговорення) 22:32, 19 квітня 2020 (UTC)
thread_title:  [[Шаблон:Учасник проекту:Біологія]] 

message: Я тимчасово відновив свою активність над списками про європлазунів. Основна проблема як була, так і залишилась: назви українською.
У мене питання до біологів та зоологів: чи траплявся вам ось такий словник, на який Haida посилається в тисячах сторінок –>>> 
 
Словник-довідник із зоології//Під заг. ред. Коваля М.М. У 2-х томах. – К.: Магнолія, 2002.—1280с.?
Чи може хтось щось сказати? Я особисто нічого такого знайти не можу, зі словників з таксонами хіба що Маркевича можу назвати.--З повагою, TnoXX parle! 12:30, 27 квітня 2020 (UTC)
replies: text: таке може бути, що книжка не гуглиться? --AS 14:07, 27 квітня 2020 (UTC)

text: і що робити? Видаляти джерело і перейменовувати статті? --AS 15:24, 3 травня 2020 (UTC)
replies: text: : Додам ще "містики". Не певен, що у Києві є таке видавництво. У Львові - так, є.  У Києві гуглив,гуглив, але не знайшов.В. Николов (обговорення) 18:05, 3 травня 2020 (UTC)
replies: text: :: цього словника, як виглядає, не існує. І правильно було би витирати посилання і змінювати назви статей, але є одне але: їх дуже багато. Надзвичайно багато. Я працюю з плазунами і там страшні речі творяться, якщо взяти всіх тварин, то моторошно стає.--З повагою, TnoXX parle! 20:08, 3 травня 2020 (UTC)
replies: text: ::: Ну, нехай користувач виправить. --AS 20:49, 3 травня 2020 (UTC)
replies: text: :::: Користувач Haida нічого не мінятиме. Мова йде про тисячі статей.--З повагою, TnoXX parle! 05:58, 4 травня 2020 (UTC)
replies: text: ::::: То може, адміни можуть якось спонукати його до впорядкування такої бурхливої діяльності? В. Николов (обговорення) 06:12, 4 травня 2020 (UTC)

text: ::В принципі, якісь сліди існування «Магнолій» на початку 2000-х у Києві є. От книга київського видавництва «Магнолія плюс» 2003 року, київського видавництва «Магнолія плюс» 2004 року. На жаль, Книжкова палата має історію онлайн лише з 2004 року, тож перевірити дані за 2002 рік онлайн неможливо. Ймовірно, в 2006 році вона стала львівською «Магнолією 2006». Проблема найбільша в тому, що я не зміг знайти жодного зоолога Коваля М.М.: найближче підійшов виноградар Коваль Микола Мефодійович, але сумніваюся, що він авторитетний зоолог. Маловідомий автор видає маловідомий довідник у маловідомому видавництві, та ще й одразу в двох томах — дуже вже пахне фейком. Знаю,  добре розбирається в зоологах, можливо, він зможе щось підказати? — NickK (обг.) 22:00, 4 травня 2020 (UTC)
replies: text: ::: такого не знаю. у Писанця таких цитувань не бачив (його визначники його тут), сам не тримав такого, не чув і тим паче не цитував. Дивлюся у монографії В. Куйбіди "Народні природничі назви" (Корсунь, Всесвіт, 2017, 896 стор.) -- бібліографія містить 495 джерел, такого немає. як член "Комісії зі стандартів зоологічної термінології в українській мові при НАН України" я мав би знати хоч якось про подібне видання. але ж не знаю... дивна історія. та й автора чи дослідника такого -- "Коваля М.М." -- не чув в галузі зоології. це якась утаємничена книга... і ще я не пригадаю зоологічних книжок українською на 1200 сторінок. (для початку треба було би ту книжку внести в книгу рекордів України і про неї написати статтю в вікі як про найбільшу зоологічну книгу з коли-небудь виданих в Україні :) ) --ursus 00:33, 5 травня 2020 (UTC)
replies: text: ::::Дякую, зрозуміло. Отже, все йде до того, що цього джерела не існує — що дуже сумно, враховуючи, що воно використане в 708 статтях, і що його додавав Haida, один із найактивніших дописувачів Вікіпедії — NickK (обг.) 09:38, 5 травня 2020 (UTC)
replies: text: ::::: Назви плазунів від Haida дуже схожі на прямі, деколи незграбні переклади з англійської мови. Описи плазунів теж на те схожі. --Sehrg (обговорення) 07:45, 6 травня 2020 (UTC)

text: Це те саме, якби англоВікі дала рослині Solanum tuberosum назву Kartoplia. Це хибний і шкідливий підхід. Він значно полегшує і пришвидшує написання статей, але створює і примножує плутанину в українській біономенклатурі і збиває з пантелику тих, хто нею (і укрВікі) користується. Три питання до спільноти: 1) що робити, aби пан Haida змінив свій підхід, 2) як можна раціонально виправити зроблене ним, і  3)чи не слід укрВікі нарешті виробити певні рекомендації для всіх, хто створює статті про окремі біологічні таксони? Власне, у науковців такі підхіди вже склалися або виробляються, треба лише узагальнити і адаптувати їх до укрВікі. В. Николов (обговорення) 09:29, 6 травня 2020 (UTC)
replies: text: :: Рекомендації щодо написання біологічних статей давно існують - Вікіпедія:Біологічні статті. --Maxim Gavrilyuk (обговорення) 18:28, 6 травня 2020 (UTC)
replies: text: ::: Так, але це не значить, що їх не потрібно удосконалювати. Зокрема,вони не дають слушних порад, як діяти, коли тварина не має української назви в АД (серед безхребетних тварин таких тисячі) і як бути, якщо хтось посилається на реально неіснуюче джерело. В. Николов (обговорення) 18:40, 6 травня 2020 (UTC)
replies: text: :::: Удосконалювати треба, пропонуйте що саме. Про назви якраз там чітко написано.--Maxim Gavrilyuk (обговорення) 20:15, 6 травня 2020 (UTC)

text: : Я не досліджував детально внесок користувача Haida, але він створював статті про неєвропейські, далекі види, без українського АД. Отже, назва статті однозначно має бути науковою (латинізованою) — це буде однозначно вказувати на предмет статті.  --Sehrg (обговорення) 10:30, 6 травня 2020 (UTC)

text: Є відповідь Haida, і вона зрозуміла. Якщо книгу він сам знайти не може, в Інтернеті її нема, і ніхто інший знайти не може, думаю, можна припустити, що або її немає взагалі, або це якийсь малоавторитетний самвидав. У будь-якому разі навряд чи це авторитетне джерело — NickK (обг.) 11:25, 7 травня 2020 (UTC)
replies: text: : Так, вона зрозуміла. Зрозуміло також, що треба робити, аби виправити ситуацію: передивитися всі оті сотні (тисячі?) статей, зроблених із посиланням на "містичний" довідник, видаляти це джерело і, де потрібно, перейменовувати статті. Незрозумілим лишається одне - ХТО буде це робити? Ймовірно, пан Haida як совісна людина? В. Николов (обговорення) 12:00, 7 травня 2020 (UTC)
replies: text: :: Думаю, є сенс розглядати проблему ширше. Навіть без таксонів Haida таких статей, мабуть, багато. Поміркую про те, як зробити ревізію. --AS 12:55, 7 травня 2020 (UTC)
thread_title:  Містичний словник 

message: Привіт усім! Надибав на українську версію Kagalo A. and Prots B. (Eds) 2012. Habitat concept of biodiversity protection: basic documents of the European Union у виконанні Богдана Проца та Олександра Кагало → . Дуже цікаве джерело, бо там є багато назв плазунів українською мовою. Втім, деякі все ж звучать дуже дивно. Наприклад, чи не натрапляв хто-небудь з вас на переклад роду Algyroides українською мовою, який звучав би як «алгіроїдес»? У брошурі саме так, але, якщо чесно, дуже незвична назва.--З повагою, TnoXX parle! 09:01, 1 травня 2020 (UTC)
replies: text: давнє, корисне і добре відоме видання. обидва автори -- знані ботаніки, проте вони завжди радяться з колегами зоологами, то факт. якщо української назви у роду не було, то могли вжити неологізм, і укранізація латини в низці випадків -- цілком припустимий і зручний шлях. наприклад тут про подібне: "Українська зооніміка та взаємний вплив наукових і вернакулярних назв ссавців". особисто я би уник повного калькування, є кращі варіанти, але то справа авторів. формально це АД. --ursus 10:07, 1 травня 2020 (UTC)
thread_title:  Алгіроїдес? 

message: Є стаття Гібриди великих кішок. Для практично кожного окремого гібриду створена стаття, якість яких бажає кращого. У деяких випадках навіть не зрозуміло про що стаття. Наприклад, Яглев і Легуар мають однакові твердження, але насправді вони різні. Можливо деякі з них варто об○єднати із статей Гібриди великих кішок. Прохання до біологічного проєкту щось з цими статтями зробити. Дякую! --『Fosufofiraito』 Обг. 17:00, 10 травня 2020 (UTC)
replies: text: Уже обговорювали одну з них колись: Обговорення Вікіпедії:Проєкт:Біологія/Архів 9#Тигуар. Я думаю, треба все об'єднати.--Brunei (обговорення) 21:06, 10 травня 2020 (UTC)
thread_title:  Статті про гібридів кішок 

message: Недавно вийшла книжка "Phylonyms: A Companion to the PhyloCode", яка встановлює деякі назви таксонів згідно з :en:PhyloCode/:en:Phylogenetic nomenclature. Чи маємо ми використати ці назви як основні (наприклад, )? --AS 01:44, 1 червня 2020 (UTC)
replies: text: "Філокодекс" і "Філономенклатура" розробляються і пропагуються з 1990-х років. Цей підхід претендує на радикальну заміну традиційної "ліннеєвської" номенклатури і охоплення єдиними правилами іменування практично всього світу живих істот. Докладніше про це тут: https://www.zin.ru/Animalia/Coleoptera/rus/nomencl5.htm. Однак більшість біологів тримається принципів і правил,закріплених традиційними "Кодексами номенклатури". Тож вікіпедістам квапитися з переходом на "модернові рейки" не варто. У нас при створенні й редагуванні статей і без цього вистачає проблем із назвами організмів.В. Николов (обговорення) 17:56, 1 червня 2020 (UTC)
replies: text: : цілком підтримую. відмовлятися від множинного концепту немає сенсу. переводити все у пари "рід-вид" (комахи -- рід, жуки -- вид", "жуки -- рід, туруни -- вид" і т.д.) поки ніхто не готовий. і немає сенсу все зводити до самої лише кладистики і родоводів. та й не все можна пояснити родинністю, екоморфологічні типи і парафілетичні групи ніхто не відміняв. та й еволюція -- це не лише родовід, але й схожість, відмінність, мінливість, конвергенція, паралелізми, гібридизація та інше, що не має стосунку до монофілії. не монофілією єдиною... --ursus 11:58, 3 червня 2020 (UTC)
=== Примітки ===
thread_title:  Phylonyms 

thread_title:  Примітки 

message: Варто звернути увагу на один орфографічний нюанс у статтях про біологічні види. Позаяк усі назви видів, родів, родин, класів є загальними назвами, їх слід писати з малої літери. Тим часом, часто зустрічаються написання з великої літери. Це стосується лише українських назв, латинських, очевидно, ні. MaryankoD (обговорення) 13:56, 4 червня 2020 (UTC)
replies: text: , Ви праві. В нас вже було тут обговорення на цю тему. Учасники проекту дотримуються цієї норми. Назви з великої літери трапляються, в основному, у давніх статтях або статтях новачків. Подібне однозначно потрібно виправляти.--Стефанко1982 (обговорення) 15:09, 4 червня 2020 (UTC)
thread_title:  Правопис видів, родів, родин і т.д. 

message: Раніше вже піднімали цю тему, але без конкретного рішення. Користувач Shynkar продовжує додавати до біологічних стаей посилання на якісь енциклопедії. Наприклад, у статті Баранець великий він вперто додає два посилання. Кожне з яких має аж по одному реченню про предмет статті з помилками. Зокрема, вказано, що це водоплавний птах. Такі додавання посилань є масовими. Вважаю, що вони не несуть корисної інформації, не додають інформативності статтям, тому є спамом. Прошу висловитись щодо цього. --Maxim Gavrilyuk (обговорення) 09:44, 3 травня 2020 (UTC)
replies: text: Не бачу сенсу додавати універсальні словникові енциклопедії та їм подібні, якщо є спеціалізовані енциклопедії. --Submajstro (обговорення) 10:22, 3 травня 2020 (UTC)
replies: text: : там потрібно підсумувати в кнайпі, бо те що робиться навіть суперечить ВП:КОНС. Я прохав його не продовжувати додавати ці посилання, але вже наступного дня після мого прохання користувач продовжив. Також я думаю, щодо й статей як Баранець великий. Краще почитати опис ув біол. книзі, чим одне речення в загальній. Книг багато, а стаття одна, усіх не вмістить. П.С.: і не додавайте книги до посилань. Дет. ВП:ССС--『Fosufofiraito』 Обг. 11:54, 3 травня 2020 (UTC)
replies: text: ::Такі посилання, звісно, не мають сенсу. Я подивився статтю Баранець великий. З "посиланнями" там взагалі якась плутанина. Зокрема, лишається незрозумілим, звідки узято всю інформацію. На мою думку, це мали б пояснювати саме посилання на джерела, що мають бути в Примітках. Але тут у примітках підтверджується дріб"язок - щодо ареалу птаха. Можна припустити, що решта інформації узята з джерел, перелічених у розділах "Джерела" та "Література". Але що звідки узяте? Сенсу у такому поданні "посилань" - ніякого, це взагалі не посилання на джерела. Справжнє посилання у статті одне - те, що у примітках (але й воно не відкривається). І, до слова, хто пояснить, яка, по суті, різниця між розділами "Джерела" та "Література"? В. Николов (обговорення) 12:16, 3 травня 2020 (UTC)
replies: text: ::: Посилання на словник може бути потрібним лише щоб підтвердити назву таксона. Якщо ж назва підтверджена іншими джерелами, то посилання на словник зайве. To В. Николов: у моєму розумінні література це книги й статті, а джерело — більш широке поняття, ним може бути інтернет-сайт. Як сказано в ЕСУМ: Література це сукупність наукових, художніх та ін. творів.
replies: text: :::: Це я розумію. Вибачте, я помилився у запитанні. Хотів спитати різницю між розділами "Посилання" й "Література" у тій самій статті про Баранець великий. Як на мене, різниці нема, треба обидва джерела ставити в один розділ.В. Николов (обговорення) 14:37, 3 травня 2020 (UTC)
replies: text: ::::: не знаю як нині, але при моїй пам'яті від нас вимагали Список джерел (ресурси, що використовувалися для написання статті) і Список додаткової літератури (ресурси, що поглиблено розкривають тему, але не використані як джерела для статті). Тобто ті ж вікіпедійні Джерела й Література. Як нині це все записують, то потрібно дивитися ДСТУ. Але, на мою думку читач, користувач завжди повинен розуміти, які ресурси використовувалися для написання статті. --『Fosufofiraito』 Обг. 17:38, 3 травня 2020 (UTC)

text: У загальному сенсі те, що зараз робить Shynkar (бездумно розставляє посилання на різної якості словники) краще ніж те, що він робив раніше (творив копівіо). Але в біологічні статті він здебільшого вставляє малокорисні посилання. Проблема в тому, що з користувачем дуже важко спілкуватися, а єдиним методом заборонити це робити є його безстрокове блокування.--Brunei (обговорення) 18:02, 3 травня 2020 (UTC)
replies: text: : Якщо погане краще, ніж дуже погане, то варто махнути на це рукою? Не можу на таке дивитись спокійно, адже Вікі задяки таким правкам перетворюється на нікому не потрібний смітник. Пропоную додати про нефахові джерела у Вікіпедія:Біологічні статті та, нарешті, зробити ці рекомендації правилом. --Maxim Gavrilyuk (обговорення) 18:53, 3 травня 2020 (UTC)
replies: text: ::Ні, махати рукою не потрібно. Я просто спілкуюся з користувачем уже 6 років і ділюся ширшою перспективою подій. Якщо спільнота вирішить, що треба блокувати, так і буде. Підтримую прийняття Вікіпедія:Біологічні статті як настанови. --Brunei (обговорення) 13:27, 4 травня 2020 (UTC)
* Знову зустрів біологічну маячню. У статті УСЕ "Сколопендри" стверджується, що ці тварини належать до класу павукоподібних. Це свідчить, що в редакції не було біологів, а значить, це джерело не відповідає ВП:НАД для біологічних статей. То підсумуємо, що вилучити такі посилання? --Brunei (обговорення) 11:22, 23 липня 2020 (UTC)

text: : а ЧКУ -- це авторитетне видання? в ній скорпіон (як і сольпуга) -- це "Клас — Ракоподібні (Crustacea)" (с. 55 і в інет-версії також), а в вікі -- павукоподібні (Скорпіони) :) -- отже, і сколопендра може покращити своє систематичне положення. покращення на марші. --ursus 12:01, 23 липня 2020 (UTC)
replies: text: ::Принаймні Костянтину Євтушенку я схильний довіряти  й списати проблему на редакторську помилку. До речі на сайті ЧКУ в каталозі вони віднесені до павукоподібних.--Brunei (обговорення) 14:46, 23 липня 2020 (UTC)
thread_title:  Неавторитетні видання у біологічних статтях 

message: Вітаю. Копирсаючись у своїх богомолах, виявив, що в нас усього близько дюжини узагальнюючих статей про фауни країн (поскидав їх у корінь сюди). Як на мене, вони дуже корисні, оскільки можуть бути центрами, що об'єднують списки різноманітних тварин, які регулярно створюють наші користувачі. Тому в мене з'явилася ідея написати добру статтю, яка би була зразком, за яким можна створювати такі статті. На фауні України тренуватися важко, бо країна в нас велика, й знаємо ми тут усі про неї досить багато (хоч усе одно недостатньо). То я тут започаткував для конкурсу статтю про країну поменше - Фауна Албанії. Конкурс промайнув, тепер прошу допомогти порадами (та/чи редагуваннями), як з неї зробити такий зразок.--Brunei (обговорення) 16:13, 5 червня 2020 (UTC)
replies: text: Користувачі на рецензії вже трохи допомогли зі статтею Фауна Албанії, дякую також . То буду номінувати на добру. Прошу за можливості користувачів  та  глянути хоча б по діагоналі, чи нема грубих ляпів чи чогось дуже важливого пропущеного. Заздалегідь дякую!--Brunei (обговорення) 12:19, 10 липня 2020 (UTC)
replies: text: : Є ремарка до фрази "близько 400 видів наземних і прісноводних молюсків (і ця кількість може зрости)" — пропоную додати, за цим же джерелом, що майже половина з них є вузькими ендеміками. По-друге, написати замість "і ця кількість може зрости" — "і резонно очікувати, що ця кількість зросте" (так і ближче до джерела і очікуванням). По-третє, якщо мовиться про невелику відстань чи відрізок часу чи схожість, то вживається слово «близько», якщо ж мовиться про приблизність, то вживається слово «приблизно». --Sehrg (обговорення) 12:54, 10 липня 2020 (UTC)
replies: text: ::Дякую!--Brunei (обговорення) 17:31, 10 липня 2020 (UTC)

text: : загалом стаття гарна. але в таких і подібних матеріалах завжди не вистачає щось типу топ-10 регіональних раритетів. за ідеями, які я сповідую, до таких варто відносити не те, що залізло краєм (3/4 червоних регіональних списків -- це саме такі боком причетні до регіону види), а те, що тільки тут (ендеми) або тут і ще трохи по сусідах, але не широко, поширені... таких би додати. з досвіду топ-10 маю таке: >>>> (у вікі -- Раритетна фауна Луганщини). --ursus 21:37, 10 липня 2020 (UTC)
replies: text: ::Дякую. Якраз дивився статтю з теріошколи про принципи визначення раритетів. Але гарної узагальнюючої праці нема (як, наприклад, у македонців), Червона книга недоступна. Ендеміків у країні повно, рельєф сприяє. Ссавці неендемічні, птахи, наскільки зрозумів, теж. Вказав жабку, двох риб, комах, равликів. Хто з них най-най - незрозуміло, виокремлювати мені - то буде ОД.--Brunei (обговорення) 22:28, 10 липня 2020 (UTC)
replies: text: ::: трохи орієнтуюся лише у ссавцях. може, допоможе щось з результатів ЕМА2007. тут є гарні мапи. і на цьому сайті є те саме + інші групи. --ursus 07:18, 11 липня 2020 (UTC)
replies: text: :::: 1. По ідеї всі ендеміки Албанії є раритетами. Тоді всі 180–190 відомих видів ендемічних молюсків є раритетами. 2. Ще не згадали що в прибережних водах Албанії проживає приблизно 249 видів риб. --Sehrg (обговорення) 07:34, 11 липня 2020 (UTC)
replies: text: :::::Точно, морську фауну риб і безхребетних треба додати.--Brunei (обговорення) 11:22, 11 липня 2020 (UTC)
Зауваження до статті є, але несуттєві. 1) Слід уникати вживання терміну «фауна» стосовно групи тварин — через виникнення неоднозначності. «Фауна ссавців» — це паразити, що живуть у їх шкірі, хутровому покриві, гельмінти і т. і. Термін слід вживати лише стосовно певної території або акваторії. Правильно: фауна прісних водойм (а не фауна прісноводних тварин); орнітофауна (а не фауна птахів), «видовий склад (а не фауна) безхребтних». 2) Dorcadion та Vadonia — це вусачі, а не рогачі; 3) ймовірно, варто дати посилання на статті Комахи, Амфібії, Плазуни, Риби, Лускокрилі, Бабки, Мурашині леви. 4) У розділі "Безхребетні" замість "описано" (скарабеоїдних) треба сказати: "знайдено, зареєстровано". В. Николов (обговорення)

text: Дякую! --Brunei (обговорення) 11:22, 11 липня 2020 (UTC)
thread_title:  Фауни 

message: Запрошую Вас взяти участь у тижні птахів. Він триватиме до 25 червня. Найактивніші учасники отримають сувеніри з логотипом Вікіпедії та проєкту «Вікі любить Землю». --EleNte (обговорення) 06:10, 9 червня 2020 (UTC)
thread_title:  Тиждень птахів 

message: Усім привіт! Прохання до біологів, допомогти мені з певними термінами. Я по суті розумію про ще йде мова, але не знаю як гарно написати.
Отже, видовий статус різних гадюк часом суперечливий. От. наприклад, що пишуть про V. lotievi:
* The other clade is highly diversified and includes three major groups: (1) V. renardi (with V. shemakhensis, V. lotievi and V. altaica nested within it)... — як гарно перекласти оте nested within? Чи можна у такому випадку написати, що V. lotievi входить у видовий комплекс V. renardi?
* V. orlovi, is an admixed population of V. kaznakovi and V. renardi — можна admixed population перекласти, як «змішана популяція»?
Дякую!--З повагою, TnoXX parle! 11:24, 22 червня 2020 (UTC)
replies: text: :: я би переклав розлого як "які наразі розглядають у складі цього виду" (вкладені в нього) як мотрійка :) --ursus 23:10, 22 червня 2020 (UTC)
replies: text: ::: Сполучення admixed population я би переклав як «популяційна домішка» («домішана популяція» — це вже близько до новотвору). --В.Галушко (обговорення) 00:59, 26 червня 2020 (UTC)
thread_title:  Терміни для списку плазунів Європи 

message: Вітаю! Я завершив роботу над списком і хотів би його поступово номінувати на ВС. Перед тим хотів би отримати якість поради, настанови чи конструктивну критику від учасників цього проєкту.--З повагою, TnoXX parle! 16:38, 25 червня 2020 (UTC)
replies: text: Хотілося б для прикладів зі вступних розділів побільше джерел.--Brunei (обговорення) 17:39, 25 червня 2020 (UTC)

text: Неясно за порядком: чому хамелеони серед змій? І ще, наскільки пам'ятаю, в Албанії був принаймні один вид сцинків, тут для жодного не вказано Албанії як території.--Brunei (обговорення) 17:49, 25 червня 2020 (UTC)
replies: text: : Там де потреба в прикладах, я додам. Про B. marie та B. rufus інформація наведена в статті від SEH, яка власне була основою для вікіпедійної статті. Я думав, що у такому випадку немає сенсу додавати ще й примітку на неї. У тій же статті є інформація про всі таксономічні зміни. Щодо послідовності, то у всіх списках я подавав лускатих відповідно до латинського алфавіту. Можливо не зовсім класичне подання, але будь-яке подання має свої плюси та мінуси. Щодо сцинку з Албанії, то виправився. Чомусь у статті, присвяченій герпетофауні Албанії, ні слова про гологолова--З повагою, TnoXX parle! 18:16, 25 червня 2020 (UTC)
replies: text: ::Як читач я не знав, на основі якого джерела написано статтю й що таке SEH. А поки читав вступні розділи, захотілося подивитися, коли й ким було зроблено такі серйозні таксономічні зміни. Думаю, що для такої великої статті, яка насправді довідкова й не призначена для повного прочитання, якнайбільше виносок - виправданий принцип. А взагалі список просто фантастичний! --Brunei (обговорення) 10:23, 26 червня 2020 (UTC)
replies: text: ::: Хороший список. Всі пояснення докладні, але по ділу. Виправте: «точко на південно сході», «переключилися» → перейшли, «дискутабельним» → дискусійним, «виокремлення окремих» → виокремлення деяких або виокремлення певних; термін vagrant species одного разу перекладено як мандрівний вид, а три рази як бродячий вид. На мою думку найбільше би підійшло «епізодичний вид», але це суб'єктивна думка.--Sehrg (обговорення) 10:52, 26 червня 2020 (UTC)
replies: text: ::::, дякую. Я писав статтю десь два місяці, тому я вже не бачу ніяких помилок. Все наведене виправив. , я додав посилання, в майбутньому може додам під кожен приклад, але це вже в процесі номінації.--З повагою, TnoXX parle! 14:25, 26 червня 2020 (UTC)
thread_title:  [[Список плазунів Європи]] 

message: Слово зоб має в українській тільки одне значення, тому в Зоб (хвороба) уточнення зайве. У статті Мурашки багато помилок, серед іншого, із вжитком цього терміна. Слова *зобик у словниках знайти не вдалося, у бджолярській літературі є тільки «воло». Прошу ентомологів взяти статті з помилками на контроль. З повагою --В.Галушко (обговорення) 00:55, 26 червня 2020 (UTC)
thread_title:  Зоб 

message: Шановні біологи. Зверніть увагу на ось це. Дякую. --Flavius (обговорення) 11:00, 27 червня 2020 (UTC)
thread_title:  Єнот 

message: Хотів розібратися що таке Ендокринні залози - залози, які не мають вивідних проток... Зрозумів що не знаю що таке Залози, прочитав "Залози - село у Жовківському районі Львівської області." З цього можна зробити висновок що "Ендокринні залози - це село у Жовківському районі, яке не має вихідних проток", що не має сенсу. Думаю проекту біологія треба атакувати проект географія і захопити статтю залози, бо залози для біології явно важливіші за Залози для географії. --2A02:2450:102F:BFC:4002:7D85:A02B:AE9A 09:04, 15 грудня 2020 (UTC)
replies: text: Треба просто шукати однину — залоза --Sehrg (обговорення) 09:23, 15 грудня 2020 (UTC)
replies: text: : То ви пропонуєте перейменувати ендокринні залози на ендокринна залоза і відповідно замінити в тексті? --2A02:2450:102F:BFC:4002:7D85:A02B:AE9A 09:30, 15 грудня 2020 (UTC)
replies: text: :: але така сама проблема з залозами в статті Нерв, Гістологія, Ссавці і т.п. Якщо залоза пишеться лише в однині - то так треба всюди писати. --2A02:2450:102F:BFC:4002:7D85:A02B:AE9A 09:32, 15 грудня 2020 (UTC)
replies: text: ::: Ссавці — назва таксона, усі вищі від роду пишуться у множині, є численні авторитетні джерела … це вже не раз обговорювали. Залоза — це якась залоза, неозначене поняття, Ендокринні залози — термін на позначення означеної групи залоз. Див також: Вікіпедія:Іменування статей --Sehrg (обговорення) 10:19, 15 грудня 2020 (UTC)

text: Ні, ви не зрозуміли проблеми. Відкрийте статтю Ссавці, прочитайте речення "Ссавцям притаманні численні і різноманітні за будовою і функціями шкірні залози", натисніть на слово залози, прочитайте визначення, і тоді скажіть мені чи ви побачили те що очікував би побачити читач вікіпедії. --2A02:2450:102F:BFC:4002:7D85:A02B:AE9A 10:32, 15 грудня 2020 (UTC)
replies: text: : Тепер зрозуміло. . --Sehrg (обговорення) 10:41, 15 грудня 2020 (UTC)

text: : Це означає, що ті, хто писав статті Ссавці та Ендокринні залози додали неправильне внутрішнє посилання - замість залоза додали залози. Просто треба брати і виправляти такі недоречності у тексті.--Maxim Gavrilyuk (обговорення) 10:43, 15 грудня 2020 (UTC)
А решта Спеціальна:Посилання_сюди/Залози? Там щось N-надцять статтей з біології пишуть про село. --2A02:2450:102F:BFC:4002:7D85:A02B:AE9A 13:19, 15 грудня 2020 (UTC)

text: Перейменував статтю про село на Залози (село). «Залози» тепер є неоднозначністю.--Brunei (обговорення) 14:15, 15 грудня 2020 (UTC)
thread_title:  Залози 

message: Вітаю, панове. Прохання, хто знає, підказати з прийнятими в Україні найменуваннями сегментарних бронхів. У моєму розпорядженні переважно російськомовні джерела, у чотиримовному словнику в онлайн-версії дихальної системи нема. Наперед вдячний --В.Галушко (обговорення) 20:06, 19 січня 2021 (UTC)
thread_title:  Бронхи 

message: Geococcyx — як у Фесенко 2018? Також питання щодо іменування тарантула, бо я щось латину не знайшов.--『Gouseru』 Обг. 19:37, 28 січня 2021 (UTC)
replies: text: , з огляду на Таязура-подорожник каліфорнійська підозрюю, що Geococcyx слід перейменувати на Таязура-подорожник — NickK (обг.) 23:38, 3 лютого 2021 (UTC)
replies: text: ::Так, у Фесенка така назва.--Стефанко1982 (обговорення) 23:42, 3 лютого 2021 (UTC)
thread_title:  Україномовна назва 

message: див. Обговорення:#Спинозавр
Стаття називається Спінозавр, хоч в україномовних джерелах вживання такої назви я не знайшов (є вагомі підстави вважати, що це просто ОД). Але от назва Спинозавр, як раніше й називалась стаття, зустрічається в україномовних джерелах (хоч і не безпосередньо палеонтологічних), зокрема Укрінформ, Апостроф, Урядовий кур'єр тощо. У нас виникла деяка суперечка з користувачем AS'ом, він наполягає на використанні назви Спінозавр ("це умовна внутрішньовікіпедійна назва, яка використовується для зручності"). Я проти використання назви-ОД. А що порадять біологи? --Τǿλίκ 002 (обговорення) 15:21, 15 березня 2021 (UTC)
--VoidWanderer (обговорення) 20:05, 15 березня 2021 (UTC)
thread_title:  Динозавр спинозавр 

message: Треба оновити систематику - зейцеподібні вже не відносяться до гризунів. 
replies: text: Навпаки, надряд гризуни (Glires) містять лише два ряди: зайцеподібні й мишоподібні. --Sehrg (обговорення) 09:42, 7 квітня 2021 (UTC)
thread_title:  Зейцеподібні і Гризуни 

message: Останнім часом анонімний користувач додає до біологічних статей посилання на стайт o-prirode.ru. Наприклад, сьогодні додано до статей:  Ківі (птах)‎, Орябок, Дрохва тощо. Інформація, наведена на згаданому сайті, не має жодного джерела. Тому вважаю, що таке джерело не є АД і пропоную прибрати з усіх статей. Чи є інші думки? --Maxim Gavrilyuk (обговорення) 14:43, 8 липня 2021 (UTC)
replies: text: Підтримую.--Brunei (обговорення) 15:04, 8 липня 2021 (UTC)
thread_title:  Сумнівне джерело 

message: У літній період популярна досить стаття. Може хтось зацікавиться в поліпшені? --『Gouseru』 Обг. 16:14, 17 липня 2021 (UTC)
thread_title:  [[Амброзія (рослина)]]