lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Обговорення:Ляхи

message: Чому саме ляхи́, а не ля́хи?  --рівноденник ✉ 22:43, 14 квітня 2008 (UTC)
Чи варто в укрвікі подавати абсолютно тенденційні схеми польських авторів, за якими Галичина є споконвічною польською землею? Згадані міста ляхів Червен, Перемишль лежать сьогодні на польській території, а на схемі ледзяни мали землі десь до Поділля. Коли ж безсовісні українці їх захопили, влаштувавши геноцид ледзян, яких окрім Багрянородного ніхто і не згадував. Може у Нестора-літописця чи Костянтина VII Багрянородного окрім одного слова ще наведені дані, карти про походження, розселення цього міфічного племені? У поляків можна знайти ще схеми, де ледзяни проживали майже до Чорного моря, займаючи території у 40-100 разів більші, ніж корінні польські землі навколо Гнезна. Може їх ще помістити. Теорія про ледзян виникла на межі ХІХ-ХХ ст. для обґрунтування приналежності українських земель Польщі. Хто сказав, що ледзяни тотожні ляхам? Якщо я напишу схожу статтю з обґрунтуванням, що ледзяни ,скажімо, були хорватами, східними слов'янами, праукраїнцями, то її очевидно видалять. Якщо ця стаття, схема дійсні, то необхідно терміново переправити статті про Галичину, білих хорватів і т. п. Може Пліснесько, Стільсько було столицями ледзян, а той воїн з вічка то перше зображення ледзянина? Володимир І після походів на Червону Русь, очевидно, одружувався з ледзянками, а неук Нестор-літописець назвав їх чешками. Власне на час тих походів Краків належав чеським князям. Може вони також були ледзянами? --Яким (обговорення) 16:10, 11 листопада 2014 (UTC)
Стаття немає нічого спільного із історичною наукою, яка вже давно довела міфічність лендзян-протополяків. Ляхи це слово, що використовується у давньоруських літописах на означення слов'янського племені, котре проживало у межиріччі Одреа і Вісли.
replies: text: Цитата «полян ляських (поляків)». Справа в тому, що поляки не є полянами. Поляни це ми, українці, що жили по ланах. А поляки (самоназва поляси) жили по лісах. Потрібно щонайменше поставити посилання на ствердження що якийсь автор називал полян поляками. На мій погляд це абсурдно. Utilmind (обговорення) 01:52, 22 квітня 2022 (UTC)
thread_title:  Запитання
Обговорення:Наруто

message: "Будь" і "Ласка" пишеться окремо, а не через дефіс - Annar, 24 квітня, 22:00 (UTC)
thread_title: Untitled

message: Невідповідність назв! У статті використовуються відразу дві системи: Поліванова і Накадзави! (глянути лише на Масаші Кішімото у статті і у шаблоні). П.с.: на даний момент використовується російськомовна система Поліванова (за якою «ші», «чі» це «сі», «ті»). --BlackCat (обговорення) 23:28, 16 квітня 2016 (UTC)
thread_title:  Кирилізація
Обговорення:Капусняк

message: Ніколи не чув, щоб наголос у цьому слові був на другому складі, тільки капусня́к і у джерелах також . Також завжди вважав, що капусняк робиться виключно із квашеної капусти. Ніколи не чув про капусняк зі свіжої. --yakudza  พูดคุย 18:00, 15 квітня 2008 (UTC)
replies: text: Може це регіональна страва? Якось не зустрічав капусняку на сході України. В УЛІФі слова немає, хоча є «капусняковий». Є «капу́сник», хоча це може бути чимось іншим. Щодо наголосу - це в «капу́снику» наголос на другому складі, мабуть тому дехто помилково ставить наголос на другому складі у «капусняку». --Tigga 19:49, 15 квітня 2008 (UTC)

message: Якщо хтось у виданнях 90их років та пізніше писав бздури як йому  заманеться це не привід щоб повторювати їхні бздури в вікіпедії посилаючись на цю маргінальщину. Капусняк як і борщ це різновиди супів з різними технологіями приготування. VEPS1978 (обговорення) 11:26, 23 грудня 2020 (UTC)
thread_title:  Капусняк - борщ?
Обговорення:Томаш Гарріг Масарик

message: Дивно, чому друге ім'я «Ґаріґ», тоді як джерела в статті пишуть про «Томаш Гарріг Масарик». --Tigga 18:01, 15 квітня 2008 (UTC)

message: На цій сторінці вже була війна редагувань стосовно незрозумілого «Ґарріґ», хоча згідно українського правопису, про що зроблено було висновок професійним філологом (, і отут) однозначно має бути «Гарріг». Начебто закінчилась, але спалахнула нова, пов'язана з думкою користувача з чеської Вікіпедії відносно національності Масарика. На сторінках інших Вікі, присвячених Масарику, особливо у чеській, на сторінці, присвяченій його матері, є джерела (Alain Soubigou: Tomáš Garrigue Masaryk. Praha, Litomyšl: Paseka, 2004. ISBN 80-7185-679-7), де сам Масарик визнає наступне «я чистий словак, без угорської або німецької домішки. Мати говорила краще німецькою, ніж чеською». Про те, що він за національністю є словаком, свідчать й дані деяких джерел з шаблону "Бібліоінформація", зокрема Britannica (онлайн). Ніхто не заперечує що він був громадянином спочатку Австро-Угорщини, а потім Чехословаччини, батьком чехословацької державності. але він за національністю є словаком. Так само, як Йосип Броз Тіто був за національністю хорватом, при цьому лідером Югославії. Тому незрозумілою є наполегливе вперте встромляння у картку, що він є за національністю чехом, при тому, що в одному з джерел, на яке він посилається, взагалі немає нічого про його національність (Томаш МАСАРИК — «отец» новейшей чешской государственности ), у другому випадку Карел Чапек називає його чехом, але це є в контексті протиставляння, що у школі були проблеми між німцями і чехами, і Масарик, який відкидав своє німецьке походження, зрозуміло відніс себе до чехів (Карел Чапек (1990). Вік молодості. Переговори з Т. Г. Масариком. Чехословацький письменник. с. 350. ISBN 80-202-0170-X. ).
Тому за національністю він є словаком, а за громадянством — громадянином Чехословаччини. --АВШ (обговорення) 00:37, 16 грудня 2017 (UTC)
thread_title:  Про неконструктивні зміни на сторінці
Обговорення:Йосиф (Сліпий)

message: Коберницький по-імени. Йосип Коберницький-Сліпий--Albedo 19:13, 15 квітня 2008 (UTC)
replies: text: Абсолютно нічого не сказано де і за яких обставин помер... --ДмитрОст 14:17, 11 квітня 2011 (UTC)
replies: text: :Де помер вказано у картці справа. За яких обставин, треба з'ясовувати у живих свідків його життя.

message: Щоб не думали, що я нищу чужу роботу, будь ласка, ознайомтесь з правилом ВП:НВ. Поясню: квадратні лапки проставляються лише на ті слова, які реально допомагають читачеві перейти на ті поняття і терміни, які можуть здатися йому заскладними, малозрозумілими, але які пояснювати в тексті недоречно. Тобто фактично, варто посилатись на слова «єпископ», «Інсбрукський університет», «хіротонія» і подібні. І цілком не потрібно посилатись на «Київ», «Париж», «Бог». Також вікіфікація дат доречна лише в тому випадку, коли ця дата може сприйматись як важлива подія даного року. Зрозуміло, що вихід газети Експрес у 2007 році не є унікальною подією цього року. Успіхів! Mykola Swarnyk (обговорення) 03:14, 20 серпня 2015 (UTC)
. Перед тим, як розкидатися словами, варто читати бодай щось в мережі  --Д-D (обговорення) 08:15, 10 січня 2018 (UTC)
replies: text: Ну глянув, бачу що це точно полонізм, Ну не літературне слово точно, ви хочете сказати що ні? --August (обговорення) 21:41, 12 січня 2018 (UTC)
replies: text: :. Для початку почитайте те, що є в мережі. Совіцкий «Академічний тлумачний словник (1970—1980)» каже укол. Щодо «полонізму» штрикати - то навіть той самий  совіцкий «Академічний тлумачний словник (1970—1980)» «аблаґароділ» таке слово. Так що подумайте, що наробили. --Д-D (обговорення) 07:21, 14 січня 2018 (UTC)
thread_title:  Вікіфікація
Обговорення:100 добрих вчинків Едді МакДауда

message: А чому все з великої?? --А1 21:02, 16 квітня 2008 (UTC)
thread_title: Untitled

message: Добрий день, . В українському озвученні назви серіалу саме "100 добрих вчинків Едді МакДауда". Я сам перевіряв. Через це нещодавно й ініціював переклад назви статті. Ця ж назва використовується у вмісті статті, однак назва "100 добрих справ". Поясніть, будь ласка, де Ви почули, що українською перекладано як справ? Дякую. Богдан Панчук (обговорення) 19:34, 11 листопада 2023 (UTC)
replies: text: Гм, перевірив, таки правда "вчинків". Видно, зі мною стався ефект Мандели. Зараз виправлю. ivasykus (обговорення) 20:53, 11 листопада 2023 (UTC)
thread_title:  Переклад українською
Обговорення:Києво-Могилянська академія (1632—1817)

message: На сьогоднішній день, при вчиванні терміну Києво-Могилянська академія найчастіше мається на увазі сучасна Національний університет «Києво-Могилянська академія». Саме тому, Києво-Могилянська академія повинна надавати інформацію щодо НаУКМА. До назви цієї статті включено роки коли стара КМА існувала як академія. 1659 - рік отримання статусу. --Memo 04:27, 17 квітня 2008 (UTC)
replies: text: Відповідне посилання має бути (і воно є). Так само як і пару речень про реального спадкоємця - Київський Університет і багато вузів по всій Україні і Євразії, які були відкриті або розвивались за участю випускників Київської Академії. Сучасна КМА - теж спадкоємець Київського Університету в т.ч. через викладацький склад (про що вони часто забувають сказати). Serge-kazak (обговорення) 12:57, 21 лютого 2013 (UTC)
thread_title: Назва

message: Здається це вже раніше вже було в заголовку, потім хтось видалив. Нинішній заклад під назвою "КМА", який вживає старовинний бренд - якщо і є спадкоємцем по науковим школам, правопреємству викладачів старої Київської Академії - то саме через Київський Університет. Тому як мінімум про Київський Університет як і про те, що всі навчальні заклади Євразії - Російської імперії, СРСР, України, Росії, які від нього походять (утворені) у XIX-XX ст. теж є спадкоємцями Київської Академії, закритої у 1817 - варто згадати  у заголовку статті, не кажучи про те, що саме він по суті був основним спадкоємцем вже у XIX ст. (хоч також існує чимало навчальних закладів Євразії утворених за участі випускників КМА ще до утворення Київського Університету, в т.ч. університети Санкт-Петербурга, Москви, Казані, Харкова). 
Serge-kazak (обговорення) 11:13, 21 лютого 2013 (UTC)
thread_title:  Прямий спадкоємець Київської (Києво-Могилянської) Академії відкритий вже у XIX ст. - [[Київський Університет]]
Обговорення:Учіха Саске

message: Саске → Сасуке. --202.71.90.139 13:11, 2 жовтня 2008 (UTC)
replies: text: А хіба у там не редуцюється? --Raider 14:14, 2 жовтня 2008 (UTC)
# Щодо редукції голосних дивіться японська мова. Не пригадую таких систем транслітерації, які б ковтали редукційовані голосні.
# Учіха → часом не Утіва? Мон цього роду ніндзь бойове віяло «утіва». Старояпонською は позанчав також звук «ва», а «утіва» записувалось як うちは. 
#春野　サクラ → Харуно Сакура. До чого вона?

text: Загалом виглядає так, що статтю писала людина далека від японської мови—日本地理 15:18, 7 жовтня 2008 (UTC)
replies: text: :По-перше, було б дивно якби система транслітерації ковтала редуковані звуки, а от для транскрипції то нормально, по-друге, якби статті про аніме писали люди близькі до японської мови, то ми б мали тих статей як кіт наплакав. --Raider 18:46, 7 жовтня 2008 (UTC)
replies: text: :: Згоден щодо Учіва в кінці слів は зазвичай читається як "ва". Але раз всі вже звикли до Учіха, то змінювати не варто... --Nahasaki 09:20, 10 листопада 2008 (UTC)
replies: text: :::Хто ці всі? -- Alex K  09:26, 10 листопада 2008 (UTC)
replies: text: ::::Ну як це хто?.. Нарутарди(вони мені вже набридли =_= ). Перейменовую. Як треба буде - відкатаєте, тільки не байньте =) --Nahasaki 07:09, 11 листопада 2008 (UTC)
Набридли вам чи не набридли нарутоїди значення не має. А от граматика має. は читається як "ва" лише коли стоїть окремо від інших слів і означає специфічну частину мови, на зразок української конструкції "частка". Як частина слова воно читається лише "ха". А わ читається як "ва", наприклад у слові "Окінава".  Ну і нарешті - в японському оригіналі прізвище звучить найближче до "Учіха", хоча японська фонетика має свої особливості. Як хто звик - не має значення, проте коли пишете статтю у енциклопедію - треба перевіряти на грамотність. Якщо писати "Цєпцєнкофф" замість "Шевченко" я б подумав що мова йде про різних людей :-). Не хочете виправити на правильне написання?
thread_title:  !
Обговорення:Хатаке Какаші

message: Чому "Гатаке"??? Відколи це は читається як "га""?--Nahasaki 07:40, 13 листопада 2008 (UTC)
replies: text: Відтоді як し стало читатися як "ші", а прізвище передувати влансому імені --133.41.192.78 07:41, 13 листопада 2008 (UTC)
thread_title: Untitled

message: Я хотів би на цій сторінці обговорення обговорити (пробачте за тавтологію))) занадто веолику кількість перенаправлень на цю сторінку. А не набагато простіше було б в статтях, які посилаються на сторінки перенаправлення Хатаке Какасі та Какаші Хатаке виправити на правильне посилання. Одне з посилань. На сторінку Какаші Хатаке не посилає взагалі жодна стаття, а на Хатаке Какасі лише одна. Крім того назва неправильна. Наскільки мені відомо це транслітерація за системою Поліванова для російської мови, а не для української. Можливо ніхто не вилучає ці сторінки бо зараз є змагання між нашою та фінською вікіпедією і тому кожна сторінка на вагу золота. Але навіщо перемагати за кількістю, а не якістю? Sibaroni 12:41, 7 лютого 2011 (UTC)
thread_title:  Перенаправлення на статтю '''''Хатаке Какаші'''''
Обговорення:Нара Сікамару

message: Будь ласка припиніть війну правок та поясніть чому С/чому Ш? --А1 15:54, 20 квітня 2008 (UTC)
replies: text: Пане не раджу їсти червону пігулку. Втім воля Ваша. Реальна причина - невідповідність звучанню, формальні, то цитуюче себе "По-перше, система Поліванова це система транслітерації японських слів РОСІЙСЬКОЮ, відповідно вона за визначенням не є ідеальною для української. По-друге, якоїсь офіційної системи українізації поліванвської системи не існує, ця система не регулює вживання літер г та ґ, ї, тобто те чим тут пишуть деякі це не поліванівка, дуже близько але це не є та сама система. По-третє, не зважаючи на Поліванова їмо ми суші, а дзюдзютсу та джіджітсу однаково є в узусі, так поліванізми та все інше неспівставні за широтою вживання, але зразки для наслідування є і говорити про суціль поліванівську традицію неможна. В-четверте, якщо говорити строго, то внаслідок аргументу №2 традиція фіксує не систему, а конкретне написання конкретних слів, відповідно авторитет традиції поширюється саме на них. Ви десь бачили академічний огляд Наруто, чи згадку Євангеліона в тому, що можна вважати авторитетним джерелом? Я ні. Ось власне формальні підстави проти поліванівської системи. Чи переважать вони для Вас авторитет джерел, то вже Вам вирішувати." Для мене усе вищесказане переважує авторитет російськомовної в основному української японістики з головою. --Raider 16:10, 20 квітня 2008 (UTC)
replies: text: :Їмо то ми суші, але ж усі знають, що американці бомбардували Хіросіму, а не Хірошиму, і найвища гора Японії — Фудзіяма, а не Фуджіяма.--Ahonc (обг.) 17:19, 20 квітня 2008 (UTC)
replies: text: ::А я ніколи й не виступав проти традиційного усталеного написання окремих слів. Так воно може бути "неправильним" але така традиція і залишається лише прийняти її такою як є. Чи виправив я хоч один випадок подібного? Ні, не виправив. Та й сьогуна на шьогуна теж не переправляв. Але в нас зараз суперечка йде з приводу написання слів які НЕ мають усталеного в українській написання, нє? --Raider 17:28, 20 квітня 2008 (UTC)
replies: text: :::Так, але щодо не усталених слів у нас поки що вживається система Поліванова через те, що вітчизняні японісти, наскільки я розумію, відверто гальмують запропонувати більш досконалу. Не знаю з чим пов’язана їх розумова імпотенція, але ВП за визначенням є вторинним джерелом, тобто відображає те, що усталено, отже за правилами, якщо виникає суперечка, то пріорітет доводиться віддавати системі Поліванова, тому по ідеї Сікамару і т.д. --А1 07:14, 22 квітня 2008 (UTC)
replies: text: ::::Щодо неусталених слів у нас вживається як Бог на душу покладе. Поліванівку використовують формалісти, не поліванівку ті хто стикається з японською вимовою (в основному любитедлі аніме, значно менше ділових контактів). Є ще вже помітний вплив системи Гепберна (чи то Хьопборна, біс його знає) коли японські слова приходять через англійську. А щодо українських японістів, то в більшості їх питання системи мало хвилює в силу росіськомовності. З ряду причин для російської дійсно система Поліванова цілком адеквтна. Власне для неї й робилася. --Raider 07:43, 22 квітня 2008 (UTC)
thread_title: Шікамара vs Cікамара
Обговорення:Імператор Японії

message: Кандзі  	Транскрипція    	Переклад
帝王      	みかど・すめらぎ        	Небесний ван
天子      	てんし             	Син Неба
皇       	こう              	Монарх
聖皇      	せいこう            	Святий монарх
皇帝      	こうてい            	Монарх НебаКитайський титул. Традиційно перекладається з китайської як «Імператор».
至尊      	しそん             	Його шанованість
朝底      	ちょうてい           	Основа династії
聖朝      	せいちょう           	Свята династія
聖上      	せいじょう           	Свята високість
主上      	しゅじょう           	Панівна високість
陛下      	へいか             	Його величність
九五之尊    	きゅうごのそん         	Шанованість п'яти і дев'ятиКитайський титул. За «Книгою змін» 9 — число позитивної енергії ян, а 5 — місце розташування титулу монарха.
金輪聖王    	こんりんせいおう        	Святий ван Золотого колесаБуддистський титул. В буддистській міфології найвищий із чотирьох ідеальних королів чакравартірааян, які управляють чотирма сторонами Небес.
南面之至    	なんめんのし          	Його південноликістьКитайський титул. Імператор приймав підданих обернувшись лицем на південь, сторони світу яка відповідає позитивній енергії ян.
thread_title:  Синоніми титулу 

thread_title:  Примітки 

message: Розділ титули незграбно перекладений з російської. Я тут перевірив деякі:--ЮеАртеміс (обговорення) 10:59, 24 липня 2019 (UTC)
* 一人 = його першість,
* 上御一人 = його висока першість,
* 皇上 = його государева високість.
thread_title:  Титули
Обговорення:Фудзі (гора)

message: Незважаючи на дуже малу кількість знавців японської у нашій Вікі мабуть варто все ж подати джерела статті більш точно, не обмежучись лише назвою 26-томного видання. Тобто вказати том, назви статей або сторінки, з яких взято відповідну інформацію ... --Olvin 16:15, 29 серпня 2010 (UTC)
replies: text: Що можу те і вказую. Я користуюся онлайновою версією енциклопедії, тому томи і сторінки мені невідомі. В принципі, енциклопедія — це не монографія; статті в ній розташовані в абетковому порядку і їх легко знайти. Для пошуку на початку статті вказується написання каною. --天津日高日子波限建鵜葺草葺不合命 22:54, 29 серпня 2010 (UTC)
thread_title:  Верифіковуваність
Обговорення:Акіхіто

message: *Наслідний принц Нарухіто → наслідний принц, це принц що "наслідив"? Японське котайсі перекладається як Великий Імператорський син. В гіршому випадку крон-принц-- Alex K  20:11, 15 листопада 2008 (UTC)
replies: text: Знати японську це добре, але й українську треба - словник.--ЮеАртеміс (обговорення) 05:48, 2 травня 2019 (UTC)

message: * Вчора скінчилося правління імператора Акихіто, а так як у Японії імпреаторам, чиє правління закінчилось, дають нове ім'я, то і в цьому випадку нове ім'я попереднього імператора повинне продовжити таку традицію. Яскравий приклад: скінчилася епоха імператора Хірохіто (він же батько імператора Акіхіто), одразу ж дали йому ім'я Сьова. Отак і з Акихіто має бути традиція: він обрав собі післявладне ім'я Хейсей. Прошу перейменувати дану сторінку і дати їй назву "Імператор Хейсей". 
*. Передчасно. «Хейсей» — це посмертне ім'я. --ZxcvU (обговорення) 11:57, 1 травня 2019 (UTC)
thread_title:  Нове ім'я імператора Акіхіто
Обговорення:Аматерасу

message: Російськомовний академічний Міфологічний словник (Мифологический словарь., М.: «Советская Энциклопедия» (за ред. Є. М. Мелетинського), 1991) подає доволі велику статтю про богиню авторства фахівця-японіста. Оскільки япономовні джерела є малодоступними більшості користувачів УкрВікі із зрозумілих причин, він (цей словник) наведений не як джерело, а як (доступна) література з теми. До слова, текстуально матеріал у Словнику близький до викладеного на тепер у тексті статті. З повагою, --IgorTurzh 07:05, 2 вересня 2010 (UTC)
thread_title:  Література до статті
Обговорення:Префектура Коті

message: За українською системою правильно Кочі, у статті та шаблоні назва "Кочі". Але наза самої статті "Коті" за полівановим та співчуваючими. Вважаю статтю треба перейменовувати Jiira-san (обговорення) 16:25, 20 червня 2023 (UTC)
thread_title:  Коті чи Кочі?
Обговорення:Префектура Сідзуока

message: Чому в нас на сторінці міста Шідзуока використовується кирилізація відповідно до систем Діброва-Одинця, Коваленко або Накадзави, а у назві префектури Сідзуока використовується Полівановщина (хоча це й офіційно правильна система)? Хоча б назви міста-префектури варто однаково називати. --UkrainianZombie (обговорення) 20:09, 20 серпня 2014 (UTC)
thread_title:  Полівановщина
Обговорення:Префектура Ямаґуті

message: Обгрунтуйте чому відкидаєте нормальну назву та додаєте з неіснуючим, у переважній більшості укрмови, звуком. --Yuriy Urban (обговорення) 06:48, 7 вересня 2017 (UTC)
replies: text: Доброго дня та вибачте! Ось тут все написано Кирилізація японської мови та на ВП:Я, а інше у кнайпі. Дякую за увагу! --くろねこ Обг. 15:54, 7 вересня 2017 (UTC)

text: (А саме відкидаю, а не скасовую бо ви розриваєте історію редагування статті замість використовувати інструмент перейменування статей, це очевидно деструктивна дія.) --ᛒᚨᛊᛖ (ⰑⰁⰃ) 16:00, 7 вересня 2017 (UTC)
replies: text: :І вам не хворати. Очевидне зауваження щодо вами наведеного свого часу озвучив UeArtemis. Ви спираєтесь не на систему Поліванова а на той варіант у котрому перекладач додав літеру ґ котра відсутня у більшості діалектів українців --Yuriy Urban (обговорення) 07:24, 8 вересня 2017 (UTC)
replies: text: :: Усі україномовні системи використовують літеру "ґ". Дякую за увагу! --くろねこ Обг. 07:43, 8 вересня 2017 (UTC)
replies: text: ::: А лінгвісти пишуть що ви брешете. Не поспішайте прощатися ще почуємося --Yuriy Urban (обговорення) 09:22, 8 вересня 2017 (UTC)
В правописі є § 15, що обмежує вжиток ґ словами давнозапозиченими або питомими. Взагалі, цей ґ-фетиш та ще дурість, бо більшість нормативних слів з ґ мають етимологічне к: ґрати, ґніт, ґречний - усі оригінально мали к. Передача іншомовного g як ґ неприродна, але стала символом українськості мовлення. Ех, жартівниця доля.--ЮеАртеміс (обговорення) 09:37, 8 вересня 2017 (UTC)

text: Коли точніше то символом окремих літературних кіл. У спілкуванні з тернопольцями та львів'янами не помічав щоб вони (ґ)кх-екали. Час «ломити хребта» когутам та увести відповідний пункт з заборони ґ у ВП:МОВА аби не бігати на ст перейменуваннь через кожну сторінку --Yuriy Urban (обговорення) 09:43, 8 вересня 2017 (UTC)
thread_title:  По назві
Обговорення:Провінція Ямашіро

message: свґ-версія якісніша --AS об. 15:22, 31 серпня 2010 (UTC)
*Треба міняти в усіх статтях на свг або лишати як є. Можете міняти, але тоді беріться за інші.--天津日高日子波限建鵜葺草葺不合命 01:38, 1 вересня 2010 (UTC)
*:Гаразд --AS об. 11:31, 1 вересня 2010 (UTC)
thread_title:  Зображення
Обговорення:Сьоґунат

message: В сучасній українській професійні японістичній літературі вживається термін шьоґунат, а не сьоґунат. 
* 2007: Рубель. В.А. Нова історія. Азії та. Африки: Постсередньовічний Схід (XVIII – друга половина ХІХ ст.) – К.: Либідь, 2007.
* 2012 Сучасна японська літературна мова: в 2 т. / Комарницька, Комісаров – К. : ВД Дмитра Бураго, 2012. 
* 2013: Коваленко О. Самурайські хроніки. Ода Нобунаґа. — К.: Дух і Літера, 2013.
* 2015: Бондаренко І.П., Осадча Феррейра Ю.В. Японська література. Курс лекцій. Частина 2: період шьоґунатів. – К: ВД Дмитра Бураго, 2015. (для наглядності з обкладинкою)
* 2017: Освітня програма для істориків КНУ --126.166.36.30 07:54, 22 серпня 2017 (UTC)
replies: text: :Це питання вже обговорювалося тут: Вікіпедія:Перейменування статей/Сьоґун → Сьогун. Не дуже вірю, що усталеною є пара написань сьоґун і шьоґунат — NickK (обг.) 03:30, 23 серпня 2017 (UTC)
replies: text: ::Я навів найновіші українські джерела, видані нашими істориками й філологами, де вживають шьоґунат. Обговорення, яке ви навели і ви ж підсумували (як не дивно!), не наводить джерел. Там, наскільки я зрозумів, питання про зміну назви статті на шьоґун навіть не обговорювалося. Будьте інтелектуально чесним! --大和人 (обговорення) 04:01, 23 серпня 2017 (UTC)
replies: text: :::Подивіться під двома прихованими, будь ласка — NickK (обг.) 04:08, 23 серпня 2017 (UTC)
replies: text: ::::Де і що подивитися? --大和人 (обговорення) 04:09, 23 серпня 2017 (UTC)
thread_title:  Шьоґунат