lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Обговорення:Список легіонерів «Динамо» (Київ)

message: в 2009 році Белькевич прийняв українське громадянство,тому в списку його не має бути. - Анонім
replies: text: Бялькевич покинув «Динамо» ще 2007 року з білоруським громадянством, а українське прийняв уже згодом — 1 квітня 2009. --Friend 20:46, 13 січня 2011 (UTC)
thread_title:  Белькевич 

message: У списку немає жодного слова про національність гравців, проте написано, що у списку вони подані за національністю. Це називається не національність, а громадянство або підданство. Наприклад, той же Корніленко за прізвищем — аж ніяк не бєларус. Більше того, саме нацональність не має до списку жодного відношення. Flinn 18:17, 20 січня 2011 (UTC)
replies: text: Виправив — NickK 23:32, 20 січня 2011 (UTC)
thread_title:  Національність 

message: Там із списком російських легіонерів є нюанс. Мамедов грає за австрійську команду Штурм (Грац), а прапорець швейцарський. - Вуйко
replies: text: Виправив — NickK 23:32, 20 січня 2011 (UTC)
thread_title:  Значки 

message: А де Кормильцев, Яшкін та Серебренников? Вони хіба одразу прийняли українське громадянство?--Анатолій (обг.) 19:36, 22 січня 2011 (UTC)
replies: text: Вони закінчували виступи за «Динамо» вже українцями, тобто встигли побути українцями — NickK 19:37, 22 січня 2011 (UTC)
replies: text: :Але ж починали легіонерами.--Анатолій (обг.) 19:42, 22 січня 2011 (UTC)
thread_title:  Російська трійка
Обговорення:Етельред Безрадний

message: Æþelræd Unræd мав би бути Етельредом Безпорадним. Це найточніший переклад з древньоанглійської, адже зберігається спільний індоєвропейський корінь та прослідковується первинний каламбур, закладений монахом-дотепником в епітет. Сергій Рябовіл 19:39, 13 січня 2011 (UTC)
replies: text: До речі, польською він — Bezradny! Сергій Рябовіл 19:46, 13 січня 2011 (UTC)
thread_title:  Прізвисько
Обговорення:Фрик

message: на біса те перенаправлення? чи англійське [і:] вже передається українською "и"?  --Ата 06:19, 14 січня 2011 (UTC)
replies: text: Адаптація. 9-ка.--ЮеАртеміс (обговорення) 11:00, 15 серпня 2013 (UTC)
thread_title:  І/И 

message: В книзі Чейза:т.12 з 32-х томника на сторінках 146, 151, 225 це слово має інше значення.--Rpvmlviv (обговорення) 14:36, 20 квітня 2022 (UTC)
thread_title:  Інше значення
Обговорення:Сен-Морис-дю-Дезер

message: Літера и у назві згідно правопису:
* §90.5.в).3) У географічних назвах після приголосних дж, ж, ч, ш, щ і ц перед приголосним: Алжир, Вашингтон, Вірджинія, Гемпшир, Жиронда, Йоркшир, Лейпциг, Циндао, Чикаго, Чилі, але перед голосним і в кінці слова пишеться і: Віші, Шіофок.
* §90.5.в).4) У географічних назвах із звукосполученням -ри- перед приголосним (крім j): Великобританія, Крит, Мавританія, Мадрид, Париж, Рига, Рим та ін., але Австрія, Ріо-де-Жанейро
thread_title:  Транскрипція назви
Обговорення:Сен-Морис-ле-Шарансе

message: Літера и у назві згідно правопису:
* §90.5.в).3) У географічних назвах після приголосних дж, ж, ч, ш, щ і ц перед приголосним: Алжир, Вашингтон, Вірджинія, Гемпшир, Жиронда, Йоркшир, Лейпциг, Циндао, Чикаго, Чилі, але перед голосним і в кінці слова пишеться і: Віші, Шіофок.
* §90.5.в).4) У географічних назвах із звукосполученням -ри- перед приголосним (крім j): Великобританія, Крит, Мавританія, Мадрид, Париж, Рига, Рим та ін., але Австрія, Ріо-де-Жанейро
thread_title:  Транскрипція назви
Обговорення:Сен-Морис-сюр-Юїн

message: Літера и у назві згідно правопису:
* §90.5.в).3) У географічних назвах після приголосних дж, ж, ч, ш, щ і ц перед приголосним: Алжир, Вашингтон, Вірджинія, Гемпшир, Жиронда, Йоркшир, Лейпциг, Циндао, Чикаго, Чилі, але перед голосним і в кінці слова пишеться і: Віші, Шіофок.
* §90.5.в).4) У географічних назвах із звукосполученням -ри- перед приголосним (крім j): Великобританія, Крит, Мавританія, Мадрид, Париж, Рига, Рим та ін., але Австрія, Ріо-де-Жанейро
thread_title:  Транскрипція назви
Обговорення:Сент-Уан-ле-Бризу

message: Літера и у назві згідно правопису:
* §90.5.в).3) У географічних назвах після приголосних дж, ж, ч, ш, щ і ц перед приголосним: Алжир, Вашингтон, Вірджинія, Гемпшир, Жиронда, Йоркшир, Лейпциг, Циндао, Чикаго, Чилі, але перед голосним і в кінці слова пишеться і: Віші, Шіофок.
* §90.5.в).4) У географічних назвах із звукосполученням -ри- перед приголосним (крім j): Великобританія, Крит, Мавританія, Мадрид, Париж, Рига, Рим та ін., але Австрія, Ріо-де-Жанейро
thread_title:  Транскрипція назви
Обговорення:Сен-Патрис-дю-Дезер

message: Літера и у назві згідно правопису:
* §90.5.в).3) У географічних назвах після приголосних дж, ж, ч, ш, щ і ц перед приголосним: Алжир, Вашингтон, Вірджинія, Гемпшир, Жиронда, Йоркшир, Лейпциг, Циндао, Чикаго, Чилі, але перед голосним і в кінці слова пишеться і: Віші, Шіофок.
* §90.5.в).4) У географічних назвах із звукосполученням -ри- перед приголосним (крім j): Великобританія, Крит, Мавританія, Мадрид, Париж, Рига, Рим та ін., але Австрія, Ріо-де-Жанейро
thread_title:  Транскрипція назви
Обговорення:Сен-П'єрр-ла-Рив'єр

message: Літера и у назві згідно правопису:
* §90.5.в).3) У географічних назвах після приголосних дж, ж, ч, ш, щ і ц перед приголосним: Алжир, Вашингтон, Вірджинія, Гемпшир, Жиронда, Йоркшир, Лейпциг, Циндао, Чикаго, Чилі, але перед голосним і в кінці слова пишеться і: Віші, Шіофок.
* §90.5.в).4) У географічних назвах із звукосполученням -ри- перед приголосним (крім j): Великобританія, Крит, Мавританія, Мадрид, Париж, Рига, Рим та ін., але Австрія, Ріо-де-Жанейро
thread_title:  Транскрипція назви
Обговорення:Сен-Сюльпіс-сюр-Риль

message: Літера и у назві згідно правопису:
* §90.5.в).3) У географічних назвах після приголосних дж, ж, ч, ш, щ і ц перед приголосним: Алжир, Вашингтон, Вірджинія, Гемпшир, Жиронда, Йоркшир, Лейпциг, Циндао, Чикаго, Чилі, але перед голосним і в кінці слова пишеться і: Віші, Шіофок.
* §90.5.в).4) У географічних назвах із звукосполученням -ри- перед приголосним (крім j): Великобританія, Крит, Мавританія, Мадрид, Париж, Рига, Рим та ін., але Австрія, Ріо-де-Жанейро
thread_title:  Транскрипція назви
Обговорення:Сериньї (Орн)

message: Літера и у назві згідно правопису:
* §90.5.в).3) У географічних назвах після приголосних дж, ж, ч, ш, щ і ц перед приголосним: Алжир, Вашингтон, Вірджинія, Гемпшир, Жиронда, Йоркшир, Лейпциг, Циндао, Чикаго, Чилі, але перед голосним і в кінці слова пишеться і: Віші, Шіофок.
* §90.5.в).4) У географічних назвах із звукосполученням -ри- перед приголосним (крім j): Великобританія, Крит, Мавританія, Мадрид, Париж, Рига, Рим та ін., але Австрія, Ріо-де-Жанейро
thread_title:  Транскрипція назви
Обговорення:Вриньї (Орн)

message: Літера и у назві згідно правопису:
* §90.5.в).3) У географічних назвах після приголосних дж, ж, ч, ш, щ і ц перед приголосним: Алжир, Вашингтон, Вірджинія, Гемпшир, Жиронда, Йоркшир, Лейпциг, Циндао, Чикаго, Чилі, але перед голосним і в кінці слова пишеться і: Віші, Шіофок.
* §90.5.в).4) У географічних назвах із звукосполученням -ри- перед приголосним (крім j): Великобританія, Крит, Мавританія, Мадрид, Париж, Рига, Рим та ін., але Австрія, Ріо-де-Жанейро
thread_title:  Транскрипція назви
Обговорення:Коломойський Ігор Валерійович

message: підприємець з українським і ізраїльським громадянством
такого не буває, в Україні заборонене подвійне громадянство
replies: text: Імовірно, як представник Дніпропетровського клану він мав свої привілеї при всіх владах, особливо піч час прем'єрства Юлії Тимошенко. Насправді, дійсно треба проаналізувати це правове питання щодо його паспорта. --Friend 10:51, 14 січня 2011 (UTC)

message: Для об'єктивної статті потрібні авторитетні джерела щодо пана Коломойського та групи Приват Flinn (обговорення) 18:58, 28 лютого 2014 (UTC):
*Громадянство
*Перемовини з будь-ким під час ЄМ, найважливіше - із газовиками (Фіртащ/Льовочкин)
*Фінансування будь-яких явищ, пов'язаних з ЄМ
*Участь у рейдерських операціях
*Розмір статків, виведенних в офшорні зони
thread_title: Запит на АД (додавайте)

message: трохи фото (стаття 2014-05-05). --Djadjko (обговорення) 01:16, 3 липня 2017 (UTC)
thread_title:  Юність 

message: Коломойський винен ПриватБанку щонайменше 212 млрд: []. --Микола Івкі (обговорення) 11:10, 7 червня 2019 (UTC)
thread_title:  Коломойський винен ПриватБанку
Обговорення:Манчестер Юнайтед

message: Склад я підправив станом на 17 серпня 2015 згідно з офіційним сайтом. Але це величезна проблема. Усі дані про більшість команд світу дуже застарілі. З гравцями те саме. Elladagreece (обговорення) 13:01, 17 серпня 2015 (UTC)
thread_title:  Склад
Обговорення:Рана

message: Рани не ЗАЖИВЛЮЮТЬСЯ а ЗАГОЮЮТЬСЯ, тому у посиланнях виправив. Всевидяче Око 10:36, 14 січня 2011 (UTC)

message: Раною називається пошкодження шкіри, слизової оболонки чи глибоких тканин, що супроводжується болем та кровотечею і має вигляд зяючого отвору.
Рани бувають: вогнепальні, різані, рубані, колоті, вдарені, рвані, вкушені, розчавлені.
Усі рани, крім операційних, вважаються первісно інфікованими. Мікроби потрапляють до рани разом із предметом, яким заподіяно рану, а також із землею, шматками одягу, повітрям і при дотиках до рани руками. Найнебезпечнішими є мікроорганізми, що розвиваються у рані за умови відсутності повітря і спричиняють газову гангрену. Небезпечним ускладненням ран є зараження їх збудником стовбняка. 
Рани можуть бути поверхневими або проникаючими у порожнину черепа, грудну клітку, черевну порожнину. Проникаючі рани — найнебезпечніші.
Профілактика зараження рани — найшвидше накладення на неї асептичної пов’язки, для запобігання доступу мікробів
thread_title:  класифікація ран 

message: "Рани" відносяться до розділів хірургії (загальна хірургія, військово-польова хірургія, комбустіологія тощо), а також до судової медицина, але ні яким боком не стосуються дерматології. Крім того, рана це загальний термін, що описує ушкодження шкіри різного генезу (механічні, опіки, радіація.--Andrux (обговорення) 12:16, 21 листопада 2012 (UTC)
thread_title:  Категорізація
Обговорення:Безплатне програмне забезпечення

message: А чому немає "free software", як синонім "Freeware". Зверніть увагу, що самі програмісти люблять більше просто FREE.
Всевидяче Око 13:45, 14 січня 2011 (UTC)
replies: text: В АнглВікі пише: Not to be confused with Free software. Free software це Вільне програмне забезпечення --AS 13:49, 28 січня 2011 (UTC)
--Подовження
Усіх зацікавлених прошу висловитись тут, чи на сторінці Обговорення:Умовно-безплатне_програмне_забезпечення
Так як наведене нижче, є однобічним представленням проблеми!Всевидяче Око (обговорення) 17:29, 6 грудня 2017 (UTC)
Наведені твердження та джерела в Радіожурнал "Слово" радить Безплатне замість Безкоштовне' є ОДНОБІЧНИМИ!

message: В українській мові звичайні в ужитку вислови: 
* безплатна, платна – путівка, вистава; 
* безплатні, платні – лекції, уроки, заняття, послуги; 
* безплатний, платний – проїзд, концерт, вхід до музею, консультант; 
* безплатне, платне – навчання, лікування, харчування, користування чим-небудь. 
Але що маємо в сьогоденних засобах масової інформації? Газети друкують: „безкоштовна передача частини накладу у бібліотеки”, „безкоштовно передав колекцію державі”; теле і радіо передачі перенасичені висловами: „навчання безкоштовне”, „доставка безкоштовна”, „виклик майстра безкоштовний”. 
В українській мові здавна вживані прикметник безплатний і прислівник безплатно – стверджує мовознавець Катерина Ленець. Усі без винятку академічні словники української літературної мови (одномовні та перекладні) подають прикметник безплатний ще й прислівник безплатно та іменник безплатність. Проте спостерігається і намагання частини мовців дистанціюватися від російського „бєсплатний”. Мовляв, українське безплатний – це калька з російської мови. Але це помилкове міркування. 
Іменник плата, похідні від нього слова платний, платно, платність – складові української лексики, засвідчені словниками та іншими джерелами, уживані в усній мові українців. Саме прикметник платний передає значення „за який платять, якому платять”. Протилежне до нього – безплатний. А прикметник коштовний в українській літературній мові має інше значення – цінний, дорогоцінний. Жоден словник української літературної мови не фіксує коштовний у значенні „платний, за який платять”. Хоча сьогодні під впливом помилкового вживання слова „безкоштовний” замість безплатний інколи можна почути не тільки про „безкоштовний проїзд у транспорті”, а й про „коштовний”. 
Отже, виходить, що процес словотворення відбувається в оберненому порядку. Адже природно було б чекати на появу префіксального утворення від безпрефіксної основи. Порівняйте: аварійний – безаварійний, вітряний – безвітряний, відповідальний – безвідповідальний. Тут же навпаки – спочатку „безкоштовний”, а від нього – „коштовний”. Штучно створена одиниця „безкоштовний” та її похідні безпідставно засмічують мову. Уживаючи їх, ми робимо помилку! 
*Рік прочитання: 2005-2007 
*Читає: Світлана Горлова, Петро Бойко 
*Видавництво: НРКУ 
*Тривалість: 53*20 хв
thread_title:  Радіожурнал "Слово" радить ''Безплатне'' замість ''Безкоштовне''
Обговорення:Шустер LIVE

message: Думаю, що недоцільно розміщувати в статті антисемітське звинувачення УНП.--Юровский Александр (обговорення) 07:07, 17 лютого 2015 (UTC)
* Рівненська організація УНП незначима. А яку оцінку цей пасаж отримав від УНП? Цікаво, це ставлення є характеристикою УНП. — Юрій Дзядик (о•в) 08:51, 17 лютого 2015 (UTC).
thread_title:  Антисемітське звинувачення УНП
Обговорення шаблону:Нові чорноморські курінні поселення

message: А якщо, його поставитит у ті поселення — це вирішить проблему із вилученням? --Consigliere Обг 12:02, 15 січня 2011 (UTC)
thread_title:  Щодо вилучення шаблону
Обговорення:Звичайна іглиця

message: Пропоную перейменувати статтю у «Звичайна іглиця», так як «назва роду українською мовою — це завжди іменник у однині, а родини — у множині». —Mazapura 10:06, 9 березня 2011 (UTC)
replies: text: Нема питання :) -- Ykvach 12:19, 9 березня 2011 (UTC)
thread_title:  Назва роду
Обговорення:Бандерівці

message: Чи доцільним було вилучення інформації? Адже бандерівцями зараз справді називають усіх крайніх націоналістів, в тому числі членів «Тризубу». --Α.Μακυχα 15:34, 17 січня 2011 (UTC)
replies: text: А есть информация, когда и кто ввел термин "бандеровцы"? Есть ощущение, что это было после войны. Metrometr (обговорення) 21:07, 19 січня 2020 (UTC)

message: Чому в будь-якому суспільному обговоренні постаті Степана Бандери існує дискурс про "вбивали мирних людей", що за дурниці і звідки вони взялись? А також як опонувати на ці вкиди невігласів?--  Бардюк О.  13:21, 30 липня 2021 (UTC)
thread_title:  Ким були жертви бандерівців?
Обговорення:Ніколя-Луї де Лакайль

message: Від якого сторіччя слід починати писати в іменах осіб Ніколя, від початку 20-го? --Friend 20:09, 17 січня 2011 (UTC)
replies: text: Бо є, наприклад, Ніколя Аппер, Ніколя Пуссен, Ніколя Шовен… --Friend 20:22, 17 січня 2011 (UTC)
replies: text: :Наскільки мені відомо, Ніколя - це форма, якою часом послуговуються в українській мові, див. наприклад правопис перекладачів Ігоря Костецького чи Олега Зуєвського, проте відповідно до офіційних правил транскрипції та норм багатьох сучасних довідкових видань вживається форма Нікола, починаючи від Нікола Буало, проте до Нікола Саркозі звикли чомусь як до Ніколя, хоча ім'я те саме.--Romanbibwiss 20:48, 17 січня 2011 (UTC)
replies: text: ::Дякую за пояснення. Я ще дуже молодий, тому не можу порівняти як змінювалося вживання різних форм, але стосовно новітніх персоналій зустрічав тільки Ніколя, що відповідає сучасним тенденціям «пиши як чуєш». Тому й спочатку подумав, що це як з можновладцями, залежить від сторіччя чи епохи: Генріх — Анрі, Карл — Шарль, Людовік — Луї. --Friend 22:07, 17 січня 2011 (UTC)
thread_title:  ла vs. ля
Обговорення:Обмороження

message: Вітання. потребую допомоги, згідно мдичних уявлень,
Відмороження - це глибоке ушкодження тканин
Обмороження - поверхненве ушкодження шкіри холодом.
Я не знаю як це тепер усе розібрати -розбивати статю, чи давати уточнення? Всевидяче Око 23:20, 17 січня 2011 (UTC)

message: Текст містить рекомендації, які можна піддати сумніву. Потрібні Джерела та Примітки.
З повагою--Всевидяче Око (обговорення) 18:48, 22 січня 2023 (UTC)
thread_title: Джерела
Обговорення:АТМоСфера

message: Гадаю, необхідно доповнювати статтю аналітичною інформацією про банки-партнери, особливо якщо про них немає статей. Інакше стаття дуже нагадує офіціозний спам, який не несе ніякої користі для читача. — Юрій Дзядик (о•в) 10:09, 29 грудня 2014 (UTC).
thread_title:  Розкривати тему
Обговорення:Монастир походження дерева Хреста Господнього

message: Гадаю, порушень авторських прав не було, бо стаття не взята зі вказаного дрежела: часопис «Тиждень» (12—18 листопада, 2010 р.). Посилання на статтю в «Тижні» було додано як підтвердження надійності інформації в уже існуючій статті. — З повагою, MSha, 18 січня 2011 р.
replies: text: Не знаю, для чого хтось вказав джерелом газету Тиждень, із датою публікації статті аж через 2 роки після появи її у Вікі (дата виходу газети робить очевидним той факт, що джерелом була не вона). Я лише вказав (у шаблоні) адресу сайту, котрий опублікував цей текст раніше за Вікі. От тут варто порівняти дати. Я наразі не наполягаю ні на видаленні, ні на ще якихось діях. Просто звернув увагу на факт копівіо. Але так, нажаль, ще вчора це посилання "жило", а сьогодні - ні. Хоч в кеші гугла воно ще є. Я натомість ось знайшов ще один сайт (тут стаття ще з 2007 року):

text: * http://pidkamin.ridne.net/history
--aeou 12:44, 18 січня 2011 (UTC)
Гаразд. У такому разі, може, варто до статті замість «Тижня» дати джерело - http://pidkamin.ridne.net/history ?? А оскільки оригінал статті скомпонований на основі декількох джерел (на тому сайті в кінці статті вони подані), то може і з порушенням авторських прав на Вікіпедії немає проблеми? Чи..? --MSha, 16:06, 18 січня 2011 р.

text: Власне права на даний скомпонований текст належать авторові оцього компонування. Нам залишається або в свою чергу "скомпонувати" щось своє, базуючись на даних із цього джерела, або на вказаних автором джерелах, або на інших невикористаних автором, або на будь-якій комбінації цих джерел (якщо буде вибір, то комбінації найавторитетніших джерел). Однак головне - ми можемо розмістити у нас лише "скомпонований нами текст".--aeou 09:32, 19 січня 2011 (UTC)

message: * :pl:Nastawa ołtarzowa = retabulum 
* Загайський
*  --Бучач-Львів (обговорення) 11:55, 7 листопада 2016 (UTC)
thread_title:  н
Обговорення:Протокол візантійських генералів

message: Причина дуже проста: ми вивчали цю задачу саме під назовю "Протокол візантійських генералів", і не кожен може здогадатися що вона має назву "Задача візантійських генералів", і саме для спрощення пошуку і створена ця сторінка. Щоб кожен хто шукає цю тему, мав все-таки можливість її знайти.
thread_title:  Не видаляти
Обговорення Вікіпедії:Проєкт:Тематичний тиждень/Фінський тиждень

message: Є пропозиція провети тиждень "Скандинавії та Данії". Все таки тема більш широка і на мою думку буде створено більше статей. --Kibeee 12:58, 18 січня 2011 (UTC)
replies: text: Данія все ще в Скандинавії. Поверхаххапайко 13:05, 18 січня 2011 (UTC)

text: Я особисто не планую працювати над статтями про інші скандинавські країни, тому тиждень буде перейменовано лише якщо на кажду країну  буде по три волонтери щонайменше. На мою думку, однієї країни наразі достатньо. --Є. Увін 18:16, 18 січня 2011 (UTC)

message: Якщо я правильно зрозумів правила, щонайменше три користувача повинні доповнити свої списки статей для створення/поліпшення до сумарної кількості 15 статей. Прошу це зробити тих хто вже долучився або тих, хто долучатиметься, якщо маєте змогу це зробити. Оскільки тиждень триватиме два календарних тижня, це десь одна стаття до поліпшення або створення на день, темп досить нормальний. Я працюватиму над статтями з адміністративного поділу, до яких доберуся.--Є. Увін 21:18, 21 січня 2011 (UTC)
thread_title:  Щодо ухвалення 

message: Самі суомі в статтях щодо своїх 20 провінцій (maakunta) пишуть до яких 6 ляні (lääni) належить та чи инша провінція. При цьому русскіє пишуть про ляні, як систему що була до 2007 року, інґлішмени згадують про ляні, але лише в розділі див. також. Мо' хто краще петрає в суомській, та пояснить була у них адмін-реформа в 2007 чи не було, і ці 6 ляні це умовність, як от у нас Слобожанщина, Поділля, Волинь тощо, чи мають якийсь адміністративно-управлінський сенс? З повагою ゲイ 15:04, 29 січня 2011 (UTC)
replies: text: Як раз з 1 січня 2010 року, згідно з англійською версією, є 7 великих регіонів і 20 (вже 19) маленьких. До цього було 6 провінцій (вони ж läänit), але інших. Можете почитати мій переклад, якщо є запитання (бо я сам тільки звідти й вмію читати) --Microcell 21:10, 14 лютого 2011 (UTC)
thread_title:  [[Адміністративний поділ Фінляндії]] 

message: Хто веде статистику — зверніть буль ласка увагу, що якщо стаття Віктор Янссон і найкоротша, то розмір її змінився. --Mr.Rosewater 16:39, 15 лютого 2011 (UTC)
#: Знімаю питання, зразу не побачив, що це статистика до початку тижня. --Mr.Rosewater 09:53, 16 лютого 2011 (UTC)
thread_title:  Статистика 

message: Звідси. Тільки чим би зацікавити? --Буник 18:36, 17 лютого 2011 (UTC)
thread_title:  Може нам запросити фінського кореспондента?
Обговорення:Аналітичні і синтетичні судження

message: А чому "і" не підходила? В статті йдеться про аналітичні і синтетичні судження, а тепер виглядає так ніби є судження які одночасно і аналітичні і синтетичні. --Буник 17:51, 18 січня 2011 (UTC)
thread_title:  Перейменування
Обговорення:Радянсько-польський обмін ділянками територій (1951)

message: «У числі нерухомості Радянському Союзу були передані: … Електромережу високої напруги протяжністю 44 тис. км.;»!? Чи не завелике число? З повагою, --Іванко1 14:07, 19 січня 2011 (UTC).
replies: text: Уважно перевірю по своєму джерелу. Шкода що не маю доступу до первинного джерела. Взагалі, хто знає як воно ся рахувало. Якщо взяти до уваги довжину залізничного полотна (65 тис. км) з чотирма станціями та вантажними пунктами, то це можуть бути справжні цифри. -- Crower 08:22, 20 січня 2011 (UTC)
replies: text: :Вітаю. Перевірте, будь ласка. Жодне з тих двох чисел не є правильним. В іншому разі, при загальній площі 480 км² колії були б прокладені що 7,4 м на всій переданій площі. Підозрюю, що треба брати не «тис. км», а «км». З повагою, --Іванко1 09:30, 20 січня 2011 (UTC).
replies: text: :: І Вам усього найкращого. Перевірив. Так у тексті: "железно-дорожное полотно, протяжением 64 484 километров" та "электросеть высокого напряжения, протяжённостью 44 281 км". Щодо цілого тексту, його можна побачити у вікі-сховищі. Вторинне джерело, з якого я позичив тексти: Н.Кляшторна, «Акція-51. Останні свідки.», 2006. Можливо, помилка у книзі, або навіть у тексті. Дивно що у обох місцях одночасно, хоча у одному місці "кілометрів" повністю, а у другому скорочено "км". Оцінив конфігурацію по карті. Корінь від 480 км²2 буде приблизно 22 км. 22+22+22 = 66 км. Тобто у тексті має бути "метрів" та "м". Де ще могла уживатися висока напруга - не уявляю. А для електро-потягу 3 кВ - саме то. Вважаю можливим поправити цифри. Тепер ще викликає питання, а чи вірна довжина шосейних доріг.  -- Crower 15:51, 20 січня 2011 (UTC)

text: :: Акуратно порахував кілометраж у Гуглі Планеті Земля. Вийшло 64.67 кілометрів. У Н.Устрицькому районі - біля 18 км. Теж виправлю. Якщо під шосейними дорогами вважались дороги с покриттям, то треба і їх правити. -- Crower 16:11, 20 січня 2011 (UTC)
replies: text: ::: У РуВІКІ це правили так. --Іванко1 16:23, 20 січня 2011 (UTC).
replies: text: :::: Збирався відредагувати і там, але побачив що довжини доріг вже правлені. Виправив останню помилку. Взагалі сторінка знаходиться у моєму списку спостереження, і мав би помітити і ту зміну. Або у рувікі ближчі дні не заглядав і правка вийшла з поля огляду, або залишив на ретельну перевірку та остаточно забув. -- Crower 13:11, 22 січня 2011 (UTC)
thread_title:  Завелике число
Обговорення:Бериньї

message: Літера и у назві згідно правопису:
* §90.5.в).3) У географічних назвах після приголосних дж, ж, ч, ш, щ і ц перед приголосним: Алжир, Вашингтон, Вірджинія, Гемпшир, Жиронда, Йоркшир, Лейпциг, Циндао, Чикаго, Чилі, але перед голосним і в кінці слова пишеться і: Віші, Шіофок.
* §90.5.в).4) У географічних назвах із звукосполученням -ри- перед приголосним (крім j): Великобританія, Крит, Мавританія, Мадрид, Париж, Рига, Рим та ін., але Австрія, Ріо-де-Жанейро
thread_title:  Транскрипція назви