lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Обговорення:Великі Млинівці

message: пропоную вам обговорити назву статті тут. Від себе додам, що найавторитетнішими джерелами назви НП є офіційний нормативно-правовий акт та КОАТУУ. --Максим Підліснюк (обговорення) 19:57, 10 квітня 2015 (UTC)
replies: text: Ну так в КОАТУУ, а також на сайтах ВРУ і ЦВК воно Радянське. Справа в тому, що після перейменування облрадою ще має бути затверджено ВРУ, а потім опубліковано у ВВР. У нас прийнято іменувати згідно з сайтом ВРУ. Таких сіл по Україні не один десяток певно: і Щербашинці, і Кринички, і Мокріївка та ін. А ще є село Осикове, яке ЖОР вирішила перейменувати, а ВРУ відхилила. Тож варто чекати перейменування ВРУ і публікації у ВВР. У Миколи ж є знайомі депутати, хай подадуть проекти постанов (заразом може і Заліщики). ;)--Анатолій (обг.) 20:58, 10 квітня 2015 (UTC) (сподіваюсь усі абревіатури зрозумілі)
replies: text: :Ви занадто великий формаліст! У тому — одна з ваших проблем. Майже в кожному з правил є якісь винятки. І щодо цього конкретного випадку (і додатково згаданих вами) — це якраз такі випадки. Адже і в ТЕСі, і в ТІМС, в нарисах історії села (книгах, публікаціях) (це ж за означенням Вікіпедії — авторитетні джерела?) назва села дається як Великі Млинівці, а те, що ВР не затвердила, то зрозуміло, хто там сидів у минулі часи. А якби не мої знайомі депутати, на яких ви натякаєте, то той же законопроект про свободу панорами ще й донині хтозна, чи був би зареєстрований у ВР. Хоча, зважаючи, як ви там у Києві слабо розкрутку робите, щоб його затвердили, то, знову ж таки, хтозна, чи його приймуть. Краще більше уваги цьому приділіть. Що ж до назви села, то має «щастя» Головко, що мені за останні півроку ніяк на «до рук» не потрапить, я би йому виписав по повній програмі за те фігове Радянське.--Микола Василечко (обговорення) 06:31, 11 квітня 2015 (UTC)
replies: text: ::Ну це не моя примха ;) Така в нас традиція, що українські НП називаються згідно з сайтом ВРУ. Як бачите не одна Тернопільщина страждає: і Житомирська, і Київська, і Полтавська області мають такі села. А ваших заслуг щодо законопроекту ніхто не применшує.--Анатолій (обг.) 09:16, 11 квітня 2015 (UTC)
thread_title:  Війна перейменувань 

message: Що це за анархія? Є законний порядок. До опублікування постанови про перейменування у "ВВР", тобто, до належного оприлюднення, перейменування не є чинним. Повертайте назад Радянське.
thread_title:  Поспішили з перейменуванням
Обговорення:Роботине

message: Як село могло бути окуповане 24-го лютого 2022 р., якщо 28 лютого 2022 тільки московські окупанти захопили м. Токмак? --185.237.102.124 22:11, 16 березня 2023 (UTC)
thread_title:  Дата захоплення села рашистськими терористами
Обговорення:Розівка (Коростенський район)

message: У минулому в Ушомирській волості існувало декілька населених пунктів із назвами Веселівка, Лісівщина та Холосне. Село Розівка зустрічається із назвами Веселівка та Лісівщина. Село Веселівка зустрічається з назвами Веселівка та Холосна. Тому історії населених пунктів Веселівка, Розівка та Холосне переплетені у довідниках, що могло призводити до помилок. Виокремити чи об'єднати їх без оригінального дослідження неможливо. --Юрко (обговорення) 18:34, 29 вересня 2023 (UTC)
thread_title:  Веселівка-Розівка-Холосне
Обговорення:Ротмістрівка

message: Моя бабуся - Іщук (Куліш) Анастасія Минівна, вона була 1900 р.н., народилася і усе своє життя прожила у Ротмистрівці. За її спогадами, які я пам'ятаю з дитинства, під час голодівки (слово голодомор вони не казали) 1933 року вимерло більш ніж половина села. Серед них багато наших родичів. Тоді я був ще піонером і "по-піонерському" їй не вірив, аж доки мене  не відвели до кладовища і не показали гробки. "Вони ще щасливі, бо їх ще було кому ховати, а багатьох навіть не поховали". 
А ще був великий голод у 46-му році. Та тоді радянська влада зорганізувала по селах дитдоми і забрала туди багатьох селянських дітей (від 3 до 12 років) де їх хоть чимось годували. За спогадами моєї тітки, що була у такому дитдомі, то був шматочок чорного хлібу, змащеного гіркою олією і товчене варене просо 1 раз на день.
Шкода, що про голод 33-го ані слова у цій статті.
Невже не лишилося ніяких документів і свідчень про тей страшний час?
Чи може то була менш значуща подія, аніж заснування артілі "Друга п'ятирічка"?
Ротмистрівці, вам не соромно перед своїми предками? 
Чи у селі лишилися лише совєцькі піонери, що повиростали?
V. Tarasov 22:10, 15 листопада 2010 (UTC)
thread_title:  Голодомор
Обговорення:Рудня (Ушомирська сільська громада, колишня Новинська сільська рада)

message: Див. Вікіпедія:Перейменування статей/Рудня (Овруцька міська громада, колишня Ігнатпільська сільська рада) → Рудня (Ігнатпільський старостинський округ) --Юрко (обговорення) 22:21, 4 листопада 2023 (UTC)
thread_title:  Щодо уточнення назви
Обговорення:Рудня (Ушомирська сільська громада, колишня Поліська сільська рада)

message: Див. Вікіпедія:Перейменування статей/Рудня (Овруцька міська громада, колишня Ігнатпільська сільська рада) → Рудня (Ігнатпільський старостинський округ) --Юрко (обговорення) 22:24, 4 листопада 2023 (UTC)
thread_title:  Щодо уточнення назви
Обговорення:Чернігівське земляцтво в Києві

message: Значимість очевидна - більше 10 років історії, 3000 членів, видання щомісячника, включеного в каталог Укрпошти --Perohanych 07:52, 14 травня 2010 (UTC)
thread_title:  Значимість
Обговорення:Саджавка (село)

message: чому б не додати ось це фото з Революції Гідності з англійської вікі, де на державному прапорі написано «Саджавка»? :)
http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/b/b2/Euromaidan_GP_Office.JPG
thread_title:  додати фото?
Обговорення:Сакко І Ванцетті

message: Згідно даних Всеукраїнського перепису населення 2001 року, кількість населення села Сакко і Ванцетті становила 3 людини. Микола ВВ (обговорення) 17:24, 2 лютого 2023 (UTC)
thread_title:  Кількість населення села Сакко і Ванцетті
Обговорення:Салтичія

message: Село Салтичія́, похідна назва: Салтичія́нський. --Микола Івкі (обговорення) 13:41, 1 грудня 2015 (UTC), --Микола Івкі (обговорення) 13:39, 4 грудня 2015 (UTC), --Микола Івкі (обговорення) 12:25, 6 грудня 2015 (UTC)
thread_title:  Місцеві назви
Обговорення:Самарське (Петропавлівська селищна громада)

message: Петропавлівський район було ліквідовано, тому логічним було б перейменування статті. Водночас уже існує стаття "Самарське (Павлоградський район)"https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B0%D0%BC%D0%B0%D1%80%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B5_(%D0%9F%D0%B0%D0%B2%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%B4%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D1%80%D0%B0%D0%B9%D0%BE%D0%BD), тому не певен, як її можна було б назвати. В когось є ідеї? --188.163.104.39 19:11, 27 серпня 2023 (UTC)
thread_title:  Перейменування статті
Обговорення:Сваричів

message: Шановні аноніми, може досить вже видаляти зі статті інформацію про учасника талант-шоу. Ця людина ще й як пов'язана зі Сваричевом, хоча б тим, що вона там народилася й проживає! Ми все-ж таки тут про відомих людей пишемо, і не важливо "клоун" він (як ви виражаєтесь) чи ні! З повагою--ВікіPEDист (обговорення) 14:19, 15 квітня 2012 (UTC)
replies: text: Ну я розумію, що цей розділ мало хто читає, але все ж сподіваючись на те,що хтось його помітить, зауважу, що припиняю редагувати сторінку про Сваричів взагалі через надмірну "дурість та педантичність" анонімів, які роблять незрозуміло що! Цікаво, що нормальні (зареєстровані) користувачі не страждають цією "ахінеєю", а вилучають лише аноніми, мені все ж здається, що це робить одна й та-сама людина, причому з різних ІР-адрес, але я не відмовлюся від своїх слів - Андрій Мацевко пов'язаний зі Сваричевом, як би ми до нього не відносились. Якби ми видаляли інформацію зі статей лише через власну антипатію, то вибачте вікіпедія була б зараз порожня! Незважаючи ні на що, З ПОВАГОЮ --ВікіPEDист (обговорення) 09:12, 21 квітня 2012 (UTC)
thread_title:  Чим вас не влаштовує Мацевко Андрій? 

message: Захистіть сторінку від вандалів, задовбали вже! --ВікіPEDист (обговорення) 08:35, 28 травня 2012 (UTC)
thread_title:  Вандалізм
Обговорення:Сеїт Абдулла Озенбашли

message: Розумію, що ім'я подано так, як воно написане в джерелі, проте є ще Сеїт Абдулла  . Оскільки в українській мові між двома голосними зазвичай виникає j (хоч би: Ісмаїл Гаспринський), а подвоєння літер у власних назвах ориґіналу передають подвоєнням літер, то пропоную перейменувати на Сеїт Абдулла Озенбашли.--Q13 15:38, 14 травня 2010 (UTC)
thread_title: Ім'я
Обговорення:Торсійне поле

message: Може правильніше "Торсійне поле"? А то змахує на русизм. --Pavlo Chemist 21:33, 14 травня 2010 (UTC)
replies: text: Мабуть правильніше і точно краще. --Drundia [ˈd̪r̠ʲʊɲ̟ɟ̟ɐ] 03:38, 15 травня 2010 (UTC)

text: Правильніше торсіонне, бо від англійського torsion. До чого тут русизми взагалі?О_о --188.163.114.99 19:01, 3 квітня 2024 (UTC)
thread_title:  Назва
Обговорення:Храм святого Іоана Золотоустого (Львів)

message: Розрізнення церкви й костелу у нашому регіоні Европи стало вже звичним. Воно зумовлено історично-культурними обставинами, про які можна б написати не одну монографію. Але таке розрізнення не лише є абсолютно невиправданим з теологічної точки зору, а й цілковито є незнаним в англійській, французькій, німецькій, еспанській, португальській... мовах. Тобто в будь-якій з цих мов християнський храм (байдуже православний чи католицький) позначається ОДНИМ словом! Тому пора вже нам В УКРАЇНСЬКІЙ МОВІ максимально позбуватися польського слова КОСТЕЛ/КОСТЬОЛ і перекладати це слово з польської на українську виключно як ЦЕРКВА! Так як це робиться в людей... Адже римо-католицькі церкви напр. в Італії ми називаємо (слушно) церквами, то чому ті самі римо-католицькі церкви у нас ми маємо називати польським словом? Тому є пропозиція на УКРАЇНСЬКИХ сторінках використовувати лише слово ЦЕРКВА замість КОСТЕЛ/КОСТЬОЛ! Слава Богу, слова КЛЯШТОР в українській мові ми вже ніби позбулися... )
thread_title:  Костьол, костел, ... а може просто ЦЕРКВА?
Обговорення:Дженніфер Лав Г'юїтт

message: Слово не належить до винятків із Х.--Q13 12:55, 5 грудня 2011 (UTC)
replies: text: У нашому улюбленому словнику є Х'юстон. Тож перед апострофом пишеться Х, а не Г.--Анатолій (обг.) 23:32, 5 грудня 2011 (UTC)
replies: text: :Це надто сміливий висновок. Одне слово без коментаря нічого не означає.--Q13 23:45, 5 грудня 2011 (UTC)
replies: text: ::Ну так а у вас є інші авторитетні джерела, де було би Г'ю?--Анатолій (обг.) 23:54, 5 грудня 2011 (UTC)
replies: text: :::Є правило H=Г, є винятки з цього правила. Це слово не є винятком, отож, воно підпадає під правило. Що ще потрібно?--Q13 23:57, 5 грудня 2011 (UTC)
replies: text: ::::Є словник і ВП:МОВА, а ще є Дейнека, який підводить підсумки, посилаючись на них. То ж у вас нема шансів. P.S. Ви знову перейменували статтю з мого списку спостереження. Скільки ж можна? Ви мене переслідуєте?--Анатолій (обг.) 23:59, 5 грудня 2011 (UTC)
replies: text: :::::1) В Словнику цього слова нема (до чого тут ВП:МОВА, не розумію — див. правило 4). 2) Якимось дивом ця сторінка опинилася також у моєму списку спостереження. Хоча пояснення просте — у нас різні погляди на однакові питання, тому цей ефект взаємного переслідування неминучий.--Q13 00:05, 6 грудня 2011 (UTC)
Тут якийсь великий знавець мови забув, що прізвища та імена не перекладаються, та пишуться так, як чуються. Так що правило з апострофом та буквою "ї" іде в дупу разом із автором. Правильно буде "Х'юітт", а постійне ГАкання в англомовних словах показує не освітченність автора, а рагульську містечкову говірку із забитого села.
thread_title:  Х'юітт
Обговорення:Ніч музеїв

message: Великий шматок, котрий, схоже, видертий десь, не вікіфікований та неенциклопедичний, написаний анонімом. А стаття сьогодні ДУЖЕ важлива та популярна, тому що бере учать у google doodle project. --Andrew J.Kurbiko (обговорення) 17:05, 14 травня 2016 (UTC)
thread_title:  Приховав
Обговорення:Землетрус в Арауко (1960)

message: Вельми сумніваюся, що правила йменування допускають кому перед дужками, а також що та кома як і уточнення «Чилі» взагалі там потрібні. А ще більше сумніваюся, що пенінсула — власна назва, а не слово «півострів» англійською. Очевидно, йдеться про півострів, зображений на мапі справа. Також цікавить термін «святочна церемонія» у тексті статті. --Friend 23:37, 15 травня 2010 (UTC)
thread_title:  ?
Обговорення:Вітамін D

message: Пропоную змінити інформацію про норми споживання. Ця інформація неоднозначна, різні інституції пропонують різні норми; а ті, які поки що подано в цій статті, мабуть, є застарілими. Не знаю, чи доцільно подавати всі варіанти норм у стандартній табличці. А побачити ці варіанти можна, напр., в англійській версії статті. --D.M. from Ukraine 20:33, 19 листопада 2011 (UTC)
thread_title:  Норми споживання
Обговорення:Голлівудська алея слави

message: *Перші Джин Обітри є єдиною особою, був удостоєний всіх можливих п'ять зірок, за його внесок у кожній з п'яти категорій. Хто такі Перші Джин Обітри? --AnatolyPm 05:25, 17 травня 2010 (UTC)
* Алея слави почався як частина програми поліпшення Голлівуд, 1950-х років зусилля по сусідству поліпшення. Що це граматика? що таке зусилля по сусідству поліпшення --AnatolyPm 05:27, 17 травня 2010 (UTC)
replies: text: Ця стаття в процесі редагування певний час. ще ж нічого не готово))) --YarikUkraine 13:54, 17 травня 2010 (UTC)
replies: text: : :) --AnatolyPm 18:28, 17 травня 2010 (UTC)
thread_title:  ?
Обговорення:Синява (Білоцерківський район)

message: В селі Cинява є ще одна велечезна особливість - тут найбільша і найкрасивіша 3-єтажна школа в Рокитнянському районі. Будівництво якої розпочато Василь Миколайович Тимків і закінчено в 1990 році Соловейко Миколою Прокоповичем.
Сайт села http://www.siniava.ho.ua/
thread_title:  Школа
Обговорення:Слобода (Конотопський район)

message: * Перепрошую. Скопіювала, не погугливши. Уже знайшла джерело того тексту. --Yaryna ya (обговорення) 09:59, 17 лютого 2013 (UTC)
thread_title:  Текст статті "Слобода (Бурынский район)" з російської вікі
Обговорення:Слобода-Селець

message: Пропоную розмістити інформацію про захисників вітчизни, наших односельчан, які віддали свої життя під час Великої Вітчизняної війни.
 
# Шульський Олександр Степанович 1907 р.н. рядовий пропав без вісті 30.04.1944р. 
# Опанасюк Терентій Якович 1911 р.н. загинув 27.07.1944р.
thread_title:  '''Ніхто не забутий ніщо не забуте''' 

message: Пейзажі та зображення с. Слобода — Селець
thumb|left|300px|р. Тететрів
thumb|right|300px|Качечка
thumb|left|300px|Горобина
thread_title:  Краєвиди 

thread_title:  '''←''' Краса природи є неповторною. 

thread_title: Тут наші юні односельчани здобувають нові знання.'''→'''
Обговорення:Смереківка

message: Извините, что пишу по-русски. По-украински я только читаю. Есть ли возможность подтвердить документально дату рождения Йозефа Ковальского, самого старого (после японца) жителя Земли? Родился он именно в этом селе, говорят, что в феврале 1900 года. Может кто-нибудь знает? --Vesailok 01:58, 6 січня 2012 (UTC)
thread_title:  Йозеф Ковальски
Обговорення:Старокостянтинівський районний історико-краєзнавчий музей

message: Старокостянтинівський районний історико-краєзнавчий музей. Інформація про музей., Старокостянтинів, 2010 — Це книга?--天津日高日子波限建鵜葺草葺不合命 10:07, 20 травня 2010 (UTC)
replies: text: інформаційний буклет. --IgorT 10:13, 20 травня 2010 (UTC)
thread_title:  ?
Обговорення:Соколівське

message: Мається на увазі в Радянські часи держкоштом збудували 10 двох-трьохповерхових БАГАТОКВАРТИРНИХ житлових будинків - БО ПРОСТО ДВО-ТРЬО-ПОВЕРХОВИХ теперки у нас хоть гатку гати - осрбливо на "Царському селі" (частина Соколівського окупованого міськими Царьочками)
Та промобєктів у нас в селі голова сільради попродав під багатенно таких обєктів - хочаб Бєрьозкінський Консервний завод, або Цегельний завод.... одна біда - на роботу місцевих мешканців туди не беруть - і виходить парадокс - все село зранку в місто на роботу їде, а їм на зустріч місчани в Соколівське на роботу:(
Так це наче й правда, але транспорт це друга з найбільших бід нашого села (перша біда це відсутність води через недолугу політику голови сільради і його сімейства, які розпродали водонапірні башти сільські в приватні руки) - так от по транспорту - після 20ї вечера зась - тільки на таксі, а з 7:30до10 ранку та з 17ї ввечері в маршрутках не тисняа - в маршрутках душогубки - замість 17 нормативних змушені трамбуватись по 45 пасажирів в ГАЗельку:((((((((((((((((((((( — Це написав, але не підписав, користувач 92.113.110.92 (обговорення • внесок).
thread_title:  Інформація аноніма 92.113.110.92
Обговорення:Сокільча

message: Сокільча розташована на березі Унави.Проводячи дослідження берегової лінії, мною, було знайдено невелике поселення Черняхівської культури. Виявлено сім Фібул, та чотирнацять римських денаріїв. а також дві фібули Київської Культури. та половинку енколпіона. Беручи до уваги свої знахідки, вважаю , що Сокільча була заселена ще за часів Київської Русі.
thread_title:  Сокільча за стародавніх часів.
Обговорення:Сосулівка

message: Матеріал подав Роїк Віктор Михайлович
thread_title:  перенесено зі статті 

message: Є давня історична пам'ятка в селі Сосулівка — сільський млин. Стоїть він на вулиці Туркотівка, у невеличкій долині, на березі потоку, притоки річки Серет — Черкасці. За архівними даними міста Чорткова цей старий млин побудований у 1878 р. українським паном Тарнавським, який похований на нашому старому кладовищі. На його могилі стоїть по сьогодні надгробний пам'ятник із чорного граніту, який у у 60 — і роки XX століття поставили родичі Тарнавського. Млин був збудований з каменю, досить великий і міцний, з товстими стінами. Все устаткування для млина було завезене із Австрії. На потоці було встановлене пружне дерев'яне колесо з лопостями, яке приводило в рух вальця. Водяний млин с. Сосулівка швидко став відомий на всю округу. До нього привозили молоти зерно з усіх навколишніх сіл. За кожен змелений центнер зерна мельник брав мірку (близько 2 кг). Млин давав господарю великий прибуток. Згодом біля млина пан Тарнавський розвів ціле господарство: побудував велику добротну хату (вона збереглася і по сьогодні, в ній знаходиться зараз сільська пошта), велику стайню, стодолу, комори, тік. Володів 40 моргами поля. У пана було 3 наймити: 2 у млині і один конюх. Дітей у Тарнавського не було і він взяв собі за свого сина племінника Іллю Єха. Коли пан Тарнавський помер, все його майно перейшло племіннику. Тарнавський, як вважають місцеві селяни, був добродушною людиною і великим меценатом. Він виділив багато грошей на будівництво місцевої церкви, купив для церкви дубові лавки і багато інших речей. (Ці лавки і деякі речі збереглися в церкві і по сьогодні). Єх теж продовжував справу свого дядька: додавав з свого поля камінь на будівництво громадських споруд села, добивався відкриття «Просвіти» в селі.
thread_title:  Млин
Обговорення:Ставки (Гайсинський район)

message: По-перше, другий поділ Польщі відбувся у 1793 році. По-друге, Гайсинський повіт було утворено не раніше 1797 року.--Sergm (обговорення) 15:03, 4 липня 2013 (UTC)
thread_title:  Невігластво дописувачів
Обговорення:Стара Могильниця

message: Австрійський план села Могильниця 1803 року https://polona.pl/item/plan-uiber-das-kameral-dorfen-mogilnica-sammt-allen-da-zu-gehorigen-gegenstanden,NTk5NzM1MzI/0/#info:metadata. Виданий у Кракові у 1804 році німецькою мовою. --ZxcvU (обговорення) 20:41, 18 жовтня 2022 (UTC)
thread_title:  План 1803 року
Обговорення:Київський Інститут Бізнесу і Технологій

message: добрий день, допоможіть довести статтю до ладу та випустити її у вікіпростір
--Olga-saline 20:34, 17 травня 2010 (UTC)
thread_title: Київський Інститут Бізнесу і Технологій
Обговорення:Старгород

message: Розділ "Старгород — Всеволож — Кора …" доволі цікаво написаний, але не в енциклопедичному стилі, також в ньому відсутні будь-які джерела. Вочевидь, він був написаний людиною, яка добре знає село та може розповісти багато чого цікавого про нього. Однак все ж, стиль цього розділу треба переробити. --Dmytro Tvardovskyi (обговорення) 03:36, 20 червня 2023 (UTC)
thread_title:  Вдосконалення статті
Обговорення:Старі Петликівці

message: * Петликівці, може, Нові. --Бучач-Львів (обговорення).
* С. 20, № 166, воєвода де Пеклікавче.--Бучач-Львів (обговорення) 12:41, 3 грудня 2015 (UTC)
thread_title:  Нотатки
Обговорення:Степові Хутори

message: Степові хутори згадуються 1907 року в метричній книзі с. Данина. 
ДАЧО, ф.679, оп.10, с. 1326, стор. 292
"Степных хуторов крестьянин Иван Иванович Сорокалет".
thread_title:  Виникнення
Обговорення:Страшевичі

message: Лев Данилович, князь галицький, надає церкві святого Спаса село Страшевичі  До 1301 р. Текст опублікований Д. Зубрицьким у «Крит.-истор. пов.», розділ «Подлинные бумаги, относящиеся к этому сочинению», стор. 2 — 3, Б;
А се ӕ 1 * князь Левь сн̃ъ короля Данила згадавшися 3 емъ 4 снашими 5 боӕри ӕко прадѣдъ нашъ 6 царь 7 великый 8 Володимиръ 9 и ωтецъ 10 нашь и 11 придалъ митрополитомъ и епископомъ 12 по всѣмъ землямъ 13 роусскимъ 14. такоже и мы Богу 15 и пресвѣтломоу преωбраженію. предаемъ 16 к церкви 17 святаго 18 спаса 19 монастырю; село страшевичи и созанъ 19а манастырь святаго 18 михаила. Даемъ и придаимъ 20 поченши ωтъ 21 Дистра 22 по прорвоу, чресъ потокъ воладиславъ черезъ гороу 22а по потокъ зовемый стынь 23 а ωтъ 21 връхъ ст̃аго 18 по коблянкоу рѣчкоу 24 до връха. ωтъ 21 връхъ коблянькы кременемъ по връхъ соутычкы 25 и подъзоужца 26 по връхъ кольчина а ωтъ 21 връхъ кольчины раздѣляємъ на рѣкоу полисѣй 27 бродъ. А на дроугоую сторону. по потокъ чирвоныи 28 до връха доубна даемъ и приписоуемъ на вѣки. зданьми 29 и зроботами 30 и съ всѣми оужитки 31. и с приходы и справы 32 всѣми и ролями лоуками польми 33 и зрѣками 34 и потокы. и съ всѣми пожитки 35. влѣсѣхъ 36 и врѣкахъ 37 и в ловищахъ ихъ и з млынми даемъ кцр̃кви 38 святаго 18 спаса 19 манастыря. и владыце 39 нашему епіскопү 40 ефимію и понюмъ 41 бүдоучимь. епіскопомъ 12 комү Богъ 42 изволитъ 43 и дасть на вѣкы дръжати и поживати и цр̃кви 44 святыѣ 45 правити и рядити и за нашѣ предъкы и за насъ Бога 46 /10/ милого просити. а ктомоу 47 еще придаем 48 коуны врокъ 49 споповь 50 давати и соуды дх̃ныѣ 51 ц̃ркви соудить 52 столечнаӕ̑, а во то боӕре нашѣ и дѣти нашѣ и по насъ 63 боудоучиѣ да не оустоупаются адани 54 и десятины медовыѣ и звиноградовь 5б. и змыты 56 на вѣки вѣчныѣ да не оудалено боудить 57 отъ 21 цр̃квіе 58 выше писаноѣ 59. а кто үстоупить на мое слово соуть 60 снимь 61 предъ 62 Богомь 63. и да боудеть клятва Божиӕ́ 64 на немъ. всей 65 вѣкъ и въ боудучеѝ 66. въ денъ 67 страшнаго соуда Божиӕ̑ 68. На то ѥ̇смо грамоту нашю дали и печать привѣсили свою. а при томь 68а были. митрополить галицкый скрылоса 69. и владыка 70 перемыскыи Лариωнъ. и князь андреи ӕрославичь. и панъ васко. и иныхъ боӕ̀рь много было притомъ 71. а писана и дана грамота въ Лвовѣ. въ пятокъ мц̃я 72 октовриа въ и̃ день 73 лѣта ≠sωго 74. А писецъ Захария вихотъ.(І.С.) --Бучач-Львів (обговорення).
thread_title:  Нотатки
Обговорення:Стрілеча

message: Знайшов "паспорт району" в ДОК-форматі. Там шиза: половина згадок "Стрілече", а половина - "Стрілеча". На пункті пропуску написано "Стрілече". Як можна дізнатись офіційну назву? --ЮеАртеміс (обговорення) 18:55, 13 вересня 2022 (UTC)
replies: text: Тут Стрілече: ЕКОЛОГІЧНИЙ ПАСПОРТ ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ--ЮеАртеміс (обговорення) 15:14, 20 вересня 2022 (UTC)
thread_title:  Назва
Обговорення:Стрілківці

message: Переказ про походження назви села надуманий.Село називалось Strzalkowec від  прізвища  його власників- давнього дворянського роду Strzalkowski, який володів багатьма землями теперішніх Львівщини, Тернопільщини  та Польщі як до Ягайла, так і після  нього.Було б дуже цікаво побачити  посилання  на грамоту Ягайла...Існує книга Станіслава Думіна"Стржалковские.Тисяча лет рыцарского рода".На жаль тираж всього 500 примірників.￼ --62.122.223.196 02:18, 24 вересня 2022 (UTC)
thread_title:  Переказ про походження назви села надуманий.
Обговорення:Стрільськ

message: Зміна в описі села подій та інших доповнень! Чи погоджуєтесь з викладеним матеріалом? --МиколаБілотіл (обговорення) 14:19, 3 жовтня 2023 (UTC)
thread_title:  с.Стрільськ