lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Обговорення:Понтій Пилат

message: А звідки Ви взяли відомості, що:«Правлінння жорстокого й підступного Понтія Пилата ознаменувалося насильством і стратами. Податкове і політичне гноблення, провокаційні дії Пилата, які ображали релігійні вірування та звичаї іудеїв, викликали масові народні виступи»? Наведіть віри гідне джерело, бо очевидців і сучасників такої кровожерливої тварюки, на превеликий жаль, не залишилось. --Helgi 11:21, 23 січня 2009 (UTC)

message: @Tey.eur, щодо цього, це не деструктивні зміни, я подумав, що ви просто прибрали зображення без пояснень. --Аккерман Dreams Come True 18:42, 28 січня 2024 (UTC)
replies: text: давайте спочатку

text: я додав важливу, цікаву, широко відому картину Миколи Ге «Що є істина?» шо викликає широкі дискусії до цього часу та піднімає важливі питання

text: користувач AntyArian видалив її без пояснень

text: я відхилив правки з коментарем "деструктивні зміни - видалення без пояснень"

text: який зміст Вашого коментаря? "це не деструктивні зміни, я подумав, що ви просто прибрали зображення без пояснень"  --tey_ua (обговорення) 19:35, 28 січня 2024 (UTC)
thread_title:  Чиї зміни деструктивні?
Обговорення:Скнилівська трагедія

message: Я немного изменил формулировку статьи о начале катастрофы.
Так же предлагаю вставить сюда отдельно пункт с перечислением всех известніх причин катастрофы, мне кажется этот список важен т.к. здесь уникальная ситуация если бы хоть одна из причин выпала из целой цепочки, то неслучилось бы и самой трагедии - максимум лётное происшествие.
Причины катастрофи:
- Пілоти не тренувались на літаку, що було надано їм для участі у аерошоу.
- Пілоти не мали достатнього об'єму тренувальних польотів з причини поганого фінансування ВПС.
- Пілоти не мали опиту польотів з книлівського аеродрому та не тренувались на ньому перед шоу.
- На момент трагедії літак був перенавантажений паливом більш 70% якого залишилося після перельоту із <откуда прилетел самолёт>.
--Oleg Str 11:58, 30 липня 2009 (UTC)
replies: text: В принципі згоден. Одне прохання - джерела інформації щодо причин катастрофи. --А1 16:33, 14 серпня 2009 (UTC)
И тут мы с вами встречаемся :-). Я конечно не против, но ожидал, просто, что активность других пользователей будет выше, как в Англ. и Ру. Вики.
Понял. Завтра-послезавтра начну поиски.--Oleg Str 18:22, 15 серпня 2009 (UTC)
thread_title:  Редактирование
Обговорення:Шотландська кав'ярня

message: Яка ганьба Львову, що у такому гісторичному містці є відділення якогось там банку!
На мою думку, треба відновити кав'ярню. Навіть краще музей-кав'ярню!!!
"Подякуйте" Куйбі-дону...
--------
а чи є де інформація про ціни у кав'ярні? хотілося б і перекладу спогадів з польської на рідну
thread_title:  Сучасність
Обговорення:Таємний український університет

message: Шановні дослідники УТУ, а як Ви дивитися на те, що даний заклад існував до 1926 року? Я маю саме такі свідчення, обидва від людей, які там навчалися. Гтовий обговорити це питання.--Vintyuk (обговорення) 08:24, 4 травня 2015 (UTC)
thread_title:  УТУ-1921-1926
Обговорення:Храм Святого Івана Хрестителя (Львів)

message: 13.10.17. 
Змінив додаткову ілюстрацію фасаду будівлі (фото 2015 року), з огляду на його дублювання основного зображення

message: Хіба Констанція Арпадівна (дочка угорського короля), яка молилась у цьому храмі, називала його польським словом КОСТЕЛ/КОСТЬОЛ? То чому ж ми сьогодні маємо так його називати? Чому б не називати його звичайним українським словом ЦЕРКВА?
Пропозиція перейменувати статтю на ,,Церква св. Івана Хрестителя". Burrek2 (обговорення) 15:59, 27 лютого 2018 (UTC)
thread_title:  Костел, костьол, ... а може просто ЦЕРКВА?
Обговорення:Костел святої Марії Магдалини (Львів)

message: Розрізнення церкви й костелу у нашому регіоні Европи стало вже звичним. Воно зумовлено історично-культурними обставинами, про які можна б написати не одну монографію. Але таке розрізнення не лише є абсолютно невиправданим з теологічної точки зору, а й цілковито є незнаним в англійській, французькій, німецькій, еспанській, португальській... мовах. Тобто в будь-якій з цих мов християнський храм (байдуже православний чи католицький) позначається ОДНИМ словом! Тому пора вже нам В УКРАЇНСЬКІЙ МОВІ максимально позбуватися польського слова КОСТЕЛ/КОСТЬОЛ і перекладати це слово з польської на українську виключно як ЦЕРКВА! Так як це робиться в людей... Адже римо-католицькі церкви напр. в Італії ми називаємо (слушно) церквами, то чому ті самі римо-католицькі церкви у нас ми маємо називати польським словом? Тому є пропозиція на УКРАЇНСЬКИХ сторінках використовувати лише слово ЦЕРКВА замість КОСТЕЛ/КОСТЬОЛ! Слава Богу, слова КЛЯШТОР в українській мові ми вже ніби позбулися... )
thread_title:  Костьол, костел, ... а може просто ЦЕРКВА ?
Обговорення:Львівська ратуша

message: "Сучасна вежа львівської ратуші має висоту 65 метрів, є найвищою в Україні."
"Механізм годинника знаходиться на висоті 75 метрів,..."
Хтось знає, де правда?--Сарапулов (обговорення) 07:08, 21 січня 2018 (UTC)
thread_title:  Висота споруди
Обговорення:Чорна кам'яниця

message: Прошу створити розділ опису архітектури (фасаду споруди теж), вказати хто зображений на горельєфі і т.п.. З повагою --Krupski Oleg (обговорення) 17:34, 25 грудня 2013 (UTC)
thread_title:  Архітектура (горельєф) споруди
Обговорення:Личаківський цвинтар

message: Специфічна ситуація. Я певний час не втручався. Так хотів, щоб Бучачу-Львову це роз'яснив хтось інший, знайомий із темою. Але цього не сталось, а «перл» перекочував далі у статтю про УГА , і навіть на персональні сторінки ().
1. Суперечить нашим правилам така, м'яко кажучи, публіцистика. Навіть не публіцистика, це рівень якихось «коментів» другосортного сайту. Я мусив видалити. 
2. Найголовніше. На цьому полі немає і не було вказаних там поховань. Хрест встановлено помилково у 1990-х (не пізніше 1996). Так сталось, що директор заповідника Григорій Лупій, працюючи над першою у своєму роді українською науковою розвідкою Львівський історико-культурний музей-заповідник «Личаківський цвинтар»: Путівник. — Львів: Каменяр, 1996., використав зокрема дані про поховання солдатів УГА зі статті у газеті «Земля і Воля» за 1922 рік. Він також встановив кілька хрестів на відповідних полях. У 1998-му, вже два роки по смерті Г. Лупія, на помилку вказав Олександр Шишка у рецензії на даний путівник (А-р [Шишка О.] Дві книги про Личаківський цвинтар // Галицька брама. — 1998. — № 5-6 (53-54). — С. 25.). Як пояснили мені фахівці заповідника, у тій газеті було подано номери, які насправді відповідали полям Янівського цвинтаря.
Отже фотографію поховань польських повстанців 1863 року я переніс у галерею. Коментар до неї, як неенциклопедичний, змінив. Фотографію хреста над неіснуючими похованнями взагалі прибрав.
Сподіваюсь автор самостійно видалить цю фікцію зі статті про УГА і, якщо хоче щоб конче було фото якогось поховання з Личаківського цвинтаря, то знайде там справжній меморіал УГА. Це не складно.--Aeou 21:03, 29 листопада 2014 (UTC)
replies: text: а я тут при чому? --Л. Панасюк (обговорення) 21:07, 29 листопада 2014 (UTC)
replies: text: : Просто побачив у списку включень того файлу статтю про УГА і Вашу СО.--Aeou 21:23, 29 листопада 2014 (UTC)
thread_title:  Помилка 1922 року
Обговорення:Костел і монастир домініканців (Львів)

message: Розрізнення церкви й костелу у нашому регіоні Европи стало вже звичним. Воно зумовлено історично-культурними обставинами, про які можна б написати не одну монографію. Але таке розрізнення не лише є абсолютно невиправданим з теологічної точки зору, а й цілковито є незнаним в англійській, французькій, німецькій, еспанській, португальській... мовах. Тобто в будь-якій з цих мов християнський храм (байдуже православний чи католицький) позначається ОДНИМ словом! Тому пора вже нам В УКРАЇНСЬКІЙ МОВІ максимально позбуватися польського слова КОСТЕЛ/КОСТЬОЛ і перекладати це слово з польської на українську виключно як ЦЕРКВА! Так як це робиться в людей... Адже римо-католицькі церкви напр. в Італії ми називаємо (слушно) церквами, то чому ті самі римо-католицькі церкви у нас ми маємо називати польським словом? Тому є пропозиція на УКРАЇНСЬКИХ сторінках використовувати лише слово ЦЕРКВА замість КОСТЕЛ/КОСТЬОЛ! Слава Богу, слова КЛЯШТОР в українській мові ми вже ніби позбулися... )
thread_title:  Костел, костьол, ... а може просто ЦЕРКВА ?
Обговорення:Костел і монастир кармелітів босих (Львів)

message: Розрізнення церкви й костелу у нашому регіоні Европи стало вже звичним. Воно зумовлено історично-культурними обставинами, про які можна б написати не одну монографію. Але таке розрізнення не лише є абсолютно невиправданим з теологічної точки зору, а й цілковито є незнаним в англійській, французькій, німецькій, еспанській, португальській... мовах. Тобто в будь-якій з цих мов християнський храм (байдуже православний чи католицький) позначається ОДНИМ словом! Тому пора вже нам В УКРАЇНСЬКІЙ МОВІ максимально позбуватися польського слова КОСТЕЛ/КОСТЬОЛ і перекладати це слово з польської на українську виключно як ЦЕРКВА! Так як це робиться в людей... Адже римо-католицькі церкви напр. в Італії ми називаємо (слушно) церквами, то чому ті самі римо-католицькі церкви у нас ми маємо називати польським словом? Тому є пропозиція на УКРАЇНСЬКИХ сторінках використовувати лише слово ЦЕРКВА замість КОСТЕЛ/КОСТЬОЛ! Слава Богу, слова КЛЯШТОР в українській мові ми вже ніби позбулися... )
thread_title:  Костьол, костел, ... а може просто ЦЕРКВА ? 

message: У назві статті використовується застаріла назва будівлі. Пропонується її перейменування на "Церква святого Михаїла (Львів)" - 16.05.2018
thread_title: Назва
Обговорення:Горіховий Гай (парк)

message: На сайті lviv.vgorode.ua сказано, що парк межує з вул.Сахарова.Площа з 40 га.Чому тут його вкоротили?--Rpvmlviv (обговорення) 05:51, 13 травня 2020 (UTC)
thread_title:  Межі парку 

message: Неясно відколи ця назва, якщо історична.До того ж схоже, що не від грабових горішків, а від волоських назва, бо між вулицею Бойківською і парканом десантників ціла плантація волоських горіхів й саме ця частина ближча міста й тому спонукала до такої назви містян.--Rpvmlviv (обговорення) 05:59, 13 травня 2020 (UTC)
thread_title:  Назва парку
Обговорення:Сквер імені Івана Павла II

message: Наскільки я знаю, Парк Воскресіння у Тернополі був висаджений у 2000 році і його ніхто не вандалив, хоч я не впевнений що й він був найпершим в Незалежній Україні. --Tomahiv 20:14, 3 червня 2009 (UTC)
thread_title:  Перший?
Обговорення:Львівський національний академічний театр опери та балету імені Соломії Крушельницької

message: В коментарях про театр було написано, що у 2006 році Львівська опера вперше виконала європейську оперу у мусульманському світі.  Львівська вперше для себе, а Каірська у мусульманському світі працює з 1869 року.  
Каїрський оперний театр є найдавнішою оперою Африки та Близького Сходу, адже є продовжувачем найкращих традицій Хедивової опери (англ. Khedivial Opera House).  У 1869 року хедив Ісмаїл-паша звелів збудувати будівлю оперного театру у рамках численних заходів, присвячених відкриттю Суецького каналу. Його було названо Хедивовою (королівським) оперою, і вона мала стати загальнонаціональним осередком розвитку мистецтва. Будівлю спроектували італійські архітектори Авоскані (Avoscani) та Россі (Rossi), а саме́ будівництво тривало півроку. Gary Wilson (обговорення) 08:41, 9 квітня 2016 (UTC)
thread_title:  Історія гастролей.
Обговорення:Вулиця Володимира Великого (Львів)

message: Шановні модератори!
Я протестую проти цієї частини. У мене є картографічні докази, що сучасна вулиця В.Великого НЕ Є ТА САМА вулиця Закладова!
Вулиця Закладова - це сучасна влуиця Перфецького. А теперішня вулиця В.Великого не має жодного історичного значення. Саме вул.Закладова - починалась з заходу там де посчинаєтсья сучасна вул.Перфецького, а далі проходила повз сучасний дім вул.В.Великого 46. аж до сучасного кільця біля МакДональца.
Інформація, що СУЧАСНА вул. В.Великого колись БУЛА вулицею Закладовою є НЕ ПРАВДИВОЮ.
replies: text: Цікаво. А можна поширити ці картографічні докази?

message: "Сонячне" саме було на Айвазовського,10 й на тому ж поверсі пункт дільничих."Магістральне",що на Науковій,32а мало і має в долученні дільничий пункт(станцію) на В.Великого,5.Чому в статті інша інф.?--Rpvmlviv (обговорення) 06:18, 13 травня 2020 (UTC)
thread_title:  Дільничі і ЛКП
Обговорення:Вулиця Коновальця (Львів)

message: Вітаю  ви замінили <ref name="пошта"> на <ref name="пошта13"> та <ref name="пошта57">, проте в тексті ще залишилася одна примітка з назвою пошта. Скажіть, ви її теж заміните чи можна повернути старе посилання? --Kyslinka27 обг 07:31, 30 листопада 2021 (UTC)
replies: text: Дякую! Вже змінив. --Alkom-lviv (обговорення) 11:52, 30 листопада 2021 (UTC)
thread_title:  Примітки
Обговорення:Вулиця Пантелеймона Куліша (Львів)

message: Вулиця Пантелеймона Куліша (Львів) чи Вулиця Куліша (Львів) ?
* Пропоную назвати "Вулиця Куліша (Львів)". Присутність імені у назві доцільне лише у випадку, якщо воно є невід'ємною частиною псевдоніму. --Щиро Ваш, Duvnuj 09:10, 13 вересня 2010 (UTC)
* P.S. Аргумент, що "Кулішів було два" вважаю недостатнім через те, що вулиця Куліша є лише одна. --Щиро Ваш, Duvnuj 09:11, 13 вересня 2010 (UTC)
thread_title: Назва статті
Обговорення:Квашені огірки

message: :Пане Білецький В.С.
 
чи доцільно дві похожих фотки розміщати?--Kagor 15:20, 23 січня 2009 (UTC)
thread_title:  Фото 

message: Маю велику засторогу до назви. Те, що по-російському називають "солёный огурец", по-нашому буде "квашений огірок". Всі інші назви, як ото любить казати пані Сербенська, — від лукавого. Причому, додам від себе, це такий лукавий, що не тямить української мови. --Олег-літред 19:59, 21 лютого 2011 (UTC)
replies: text: А ще є якісь «малосольні» та мариновані. Треба проконсультуватися зі спеціалістами… --Djadjko (обговорення) 23:58, 17 червня 2015 (UTC)
replies: text: : Це все різні способи консервування/приготування огірків. В одних випадках, консервантом виступає сіль, в інших — продукти діяльності мікроорганізмів, плюс різні проміжні варіанти. Загальної усталеної назви для всіх рецептур, схоже, нема. Хоча неспеціалісти не розрізняють. P.Y.Python (обговорення) 12:51, 9 вересня 2015 (UTC)
replies: text: :: Мені, наприклад, суто засолені огірки — тільки з додаванням солі, ніякої ферментації (квашення) і ніякого маринаду з оцтом — не відомі. --Djadjko (обговорення) 00:36, 2 лютого 2016 (UTC)

text: ::Словник Грінченка свідчить, що традиційно, квашене і солене українцями не розрізняється.--ЮеАртеміс (обговорення) 13:15, 7 лютого 2016 (UTC)
thread_title:  Назва
Обговорення:Вулиця Богдана Хмельницького (Львів)

message: Вважаю тему дуже потрібною для зручності пошуку.Чому видаляти?До того ж в"Вамі" не тільки "Сільпо", а виходить, що тільки, після переробки Alkom-lviv. --Rpvmlviv (обговорення) 09:42, 1 квітня 2021 (UTC)
Ном.212:"Продукти-270" від ТОВ "АТБ-Маркет"--Rpvmlviv (обговорення) 06:41, 3 червня 2022 (UTC)
thread_title:  Об'єкти
Обговорення:Львівська фабрика музичних інструментів

message: Шановнi панi та панове! Ця фабрика називається "Фабрика музичних iнструментiв", бо виготовляє власне музичнi iнструменти i аж нiяк не музику!
Треба нормально перейменувати, хто має на це право, того попрошу так зробити.
replies: text: перейменувати може кожен, головне - яка назва правильна. Я особисто не маю інших даних крім пошуку по Інтернет  і якщо їм вірити, то правильна офіційна назва - АТ/ВАТ/ЗАТ "Трембіта" (, , ). --pavlosh ҉ 21:06, 24 березня 2009 (UTC)
thread_title:  Прошу перейменувати
Обговорення:Львів (аеропорт)

message: По-перше, автор чи автори не розуміють значення слова "аеропорт"! По-друге, користуються історичною інформацією не перевіреною і з "ОБС", по-третє, пасажирські потоки вписані від балди, по-четверте, "LWO" - зовсім не польське і це навіть не код ІАТА. В загальному - тут історія  надумана і не відповідає такій цього авіаційного в принципі підприємства. Шкода, що він стає не таким, а дутим...! По-п"яте, якраз то назву ту заразну подали як ідею не доречно, бо тут не 3-ри чи 40ри аеропорти, що пасажир не знає куди їхати на виліт. Це добре, що так воно звершилося поки, що а то б в Донецьку назвали кобзоном, а в Одесі катериною і тоді львів"яни б літали з Данила через кобзона на катерину!? Файн, правда?! Але тут відбилася в цьому хрунська впертість і до чого вона привела бачимо? Це приклад того, як нефахівці намагаються "рулити"...
В основному, коли хтось з чимось не згоден,  пояснює причини посилаючись на якісь джерела. А тут я бачу тільки не і незрозумілі пояснення.  Andriy.v (обговорення) 21:21, 28 січня 2016 (UTC)
thread_title:  Обговорення по темі "Аеропорт міста Львова"
Обговорення:Клепарів

message: Пане Крис, Ви дарма вiдмiнили мої редагування. Щоби переконатися подивiться на карти Львова та переконайтеся, що Клепарiв, це не те, про що пишеться в статтi. Не треба перекручувати iсторiю мiста. Трамвай в Клепаровi - це круто! Але це маячня. Прочитайте iсторiю по першоджерелах, а не за графомансько-шахрайськими опусами невiгласiв.
Добре, що пан Iгор Мельник виправив аналогiчну маячню про Пасiки, бо прикро читати.
replies: text: я не перекручую історію. тим не менше, історія - річ складна. як і її трактування. так само як і деякі розіли географії. осоливо стосно тих об*єктів, межі і статус яких не визначено офіційно. місцевостей, наприклад. їхні межі є вельми умовними, тому говорити, з чим і яким чином вони межують, є не дуже коректно. та, я думаю, ви погодитесь, що вулиця Шевченка має деяке відошення до Клепарова. а по цій вулиці, як відомо, ходить трамвай. щодо внеку в українську вікіпедію пана Ігоря Мельника, при всій моїй до нього повазі, він є вельми специфічним. пан Ігор закачує сюди свої єсе, як він сам їх назває. проте есе - не вельми енциклопедичний стиль. статті, доповнені його важливими внесками потребують силістичних правок та вікіфікції, які, до слова, не вельми цікаве задоволення. що ж до наведеного вами прикаду (Пасіки (Львів)), пан Мельник не виправяв статтю, а лише доповнив стаб необхідною інформацією --Крис 19:33, 4 березня 2009 (UTC)
thread_title: Навiщо вiдмiняти достовiрнi данi?
Обговорення:Майорівка (Львів)

message: Щось не можу знайти на жоднiй польськiй чи австрiйськiй картi назви Majerówka лише Marjówka, як i вiдповiдний лiкувальний заклад в цiй мiсцевостi. Це зауваження стосується i Винникiвського лiсопарку. Буду вдячний за посилання на джерела (бажано не на радянськi i не сучаснi  з серiї "сам пан склепав"), бо перша мапа, яка мiстить назву майорiвка (з тих що у мене є), - це радянська вiйськова 1944 року з масою iнших перекручень назв вулиць i мiсцевостей.
replies: text: щодо назви Majerówka, то цю інформацію додав пан Ігор Мельник, посилаючись на свою книжку. зрештою, щого логіка слушна: Маєр-Маєрівка-Майорівка. це версія походження: ніхто не говорить, що місцевість так називали. це лише означає, що таким був шлях до сучасної назви. він міг тривати і 1-2 роки, і 5-6 століть. щодо Винниківського лісопарку, то як по-іншому ви пропонуєте його називати? --Крис 11:31, 9 квітня 2009 (UTC)

text: я вважаю за доцільне зняття шаблону «Джерело?», бо джерело інформації наведене нижче - у відповідному розділі «Джерела» --Крис 11:32, 9 квітня 2009 (UTC)

text: в розділ «Назва» можна додати альтернативну версію. а шаблон у даному випадку не потрібний: джерело наведене. його достовірність - це вже інша справа --Крис 11:34, 9 квітня 2009 (UTC)
replies: text: : Це було питання про джерела, аж нiяк не зауваження :) Шаблон напевно можна зняти, хiба що пан Мельник вiдгукнеться посиланням на першоджерело. Щодо Винникiвського лiсопарку, то там точно треба Марьївку згадати, а не Майорiвку, але тут я Вам не допоможу. Пошукайте контактiв з панi Iриною Котлобулатовою, у неї велика збiрка старих листiвок i напевне там є Марьївка, як мiсцевiсть, так i лiкувальний заклад чи санаторiй - не пригадую вже.
thread_title:  Майорiвка вiд Майєрiвки чи вiд Мар’ювки?
Обговорення:Скнилівок

message: Ви на серiо вважаєте, що згадування "Пiвденного" є рекламою? Пiдприємство, на якому працює пiв-Львова, завдяки якому хтось ще може згадати про iснування якогось там скнилiвка? Трохи смiшно :) Натомiсть, з 10 000 осiб, якi щовiкенду вiдвiдують "Пiвденний", 9 990 не пiдозрюють про iснування мiсцевостi з назвою Скнилiвок. Але, якщо Ви послiдовно боретесь з нiби-то рекламою, то чому б не викинути той самий  Пiвденний i з картки? «Сiльпо» правильно викинули, бо вони злодюжки.
thread_title:  Реклама?
Обговорення:Український католицький університет

message: Стаття має довільний та публіцистичний характер, мінімум посилань на джерела. Початки університету виводяться із початків богослов'я загалом, Острозької академії тощо. Натомість дуже мало даних про структуру власності та фінансування закладу.--Franko Lemberger (обговорення) 13:06, 7 серпня 2021 (UTC)
thread_title:  Нейтральність статті під сумнівом 

message: у статті обов'язково мають бути незалежні джерела, а не оди засновникам і керівництву. Будь ласка, спробуйте виважено підійти до статті. Розлогі цитати особисто зацікавлених осіб тут не потрібні, виводити історію УКУ від середньовіччя (що, взагалі-то - підміна понять) не треба. Писати цілий абзац з купою епітетів там, де можна обійтися коротким реченням по суті - теж не треба. Якщо ви продовжите «лити воду» та ігнорувати правила, думаю вам (і, напевно, тим, хто прийде вам на заміну) обмежать редагування. Дякую за розуміння. --Fessor (обговорення) 09:40, 17 січня 2024 (UTC)
replies: text: Доброго дня, зрозуміло. Перепрошую, але УКУ є неприбутковим університетом і працює на кошти жертводавців. Це не оди зацікавленим особам, а духовні цінності  католицького університету, і ці всі дані є важливі. Щодо вашої аргументації не вдаватись до історії, не погоджуємось. УКУ є правонаслідувачем Греко-католицької богословської академії (що ми детально пояснюємо в розділі історії), започаткованої  Андреєм Шептицьким і УГКЦ. Тому важливо пояснити звідки існує традиція богословської освіти. Жодної згадки що ми беремо початок із Середньовіччя не було в оновленнях. Мета оновлення цієї сторінки - виправити історичні неточності (інформація була перевірена істориками)  та розповісти про зміни, які відбулись у закладі, зокрема з початком повномасштабної війни в Україні. Щодо зауважень скоротити текст,  то погоджуємось. Спробуємо скоротити. Дякую за розуміння. Просимо розглянути наші оновлення і не блокувати аккаунт. Дякую. --L.vladymyrenko (обговорення) 13:14, 17 січня 2024 (UTC)
replies: text: : Це добре, так набагато ліпше.А що означає «погоджуємось» і «просимо»? Ознайомтеся з Спільні облікові записи, будь ласка. --Fessor (обговорення) 09:49, 18 січня 2024 (UTC)
replies: text: ::дякую, ознайомилась. Буду дотримуватись вимог. Попрацюю над посиланнями з незалежних джерел.  --194.44.70.242 10:36, 18 січня 2024 (UTC)
thread_title:  Стиль і все таке
Обговорення:Ліцей № 8 Львівської міської ради

message: http://photo-lviv.in.ua/nimetska-himnaziya-na-pidvalnij-abo-odna-z-najstarishyh-shkilnyh-budivel-v-nashij-krajini/ --Бучач-Львів (обговорення) 13:57, 28 липня 2016 (UTC)
thread_title:  Посилання
Обговорення:Галицький район (Львів)

message: На сторінках Сихівського і Личаківського районів Львова у Вікіпедії є детальна карта з межами районів і вулицями.
Додайте, по змозі, подібні карти на сторінки інших районів Львова.
А то пошук в Гуглі на банальний запит "межі адміністративних районів Львова на карті" не видає сходу жодної детальної карти, де юзер міг би зайти і чітко бачити, яка вулиця (частина вулиці) до якого району належить.
Єдине подібне знайшов у Вікіпедії на сторінках згаданих двох районів - є чітка карта з вулицями, де район виділений сірим кольором. Шкода, що не всі райони. І також що немає єдиної детальної карти Львова, де всі 6 районів показані, наприклад, в різних кольорах.
Можливо, така карта вже десь є, і хтось може кинути лінк? Corazon1 (обговорення) 20:43, 14 жовтня 2019 (UTC)
thread_title:  Детальна карта з вулицями і межами району 

message: Площу населення VEPS1978 (обговорення) 07:47, 9 січня 2021 (UTC)
thread_title:  Уточнити
Обговорення:Франківський район

message: КУди віднести вулицю, парні номери будинків якої в одному районі міста, а непарні в іншому? Приклад - вул. Гвардійська --Helgi 15:35, 25 лютого 2009 (UTC)
thread_title:  межа двох районів 

message: У статті надмірно деталізовано опис історії храму св. Климента, опис якого є у статті про сам храм, і недоречний у статті про Франківський район. - 23.05.2014
thread_title: Надмірна деталізація