Обговорення:Гривна (прикраса)

message: Чи можна так і так. Висловлюймо свої думки і обмінюймося посиланнями, але без образ :)--Krystofer (обговорення) 00:20, 16 грудня 2014 (UTC)
=== Словникові версії ===
Етимологічний словник української мови:
* Див. скан справа
replies: text: Файл:Temp-etym-sl.jpg
Енциклопедія українознавста, Словникова чатина, 2, 1957 р.
* Гривня,
** А: Г. лічильна — основна одиниця т. зв. «кунної» системи грошей у Київській Русі.
** Б: Г. — срібний зливок грошового призначення; відомі такі ґатунки гривень Київської Руси
** В: Г. — вагова одиниця
Український орфографічний словник. 9-те видання:
* гривна, -и, р. мн. -вен (прикраса)
* гривня, -і, ор. -ею, р. мн. -вень (грошова одиниця)
Великий тлумачний словник української мови (вид. «Перун»):
* ГРИВНА, -й, ж. Металева прикраса у вигляді обруча, яку носили на шиї.
* ГРИВНЯ, -і, ж.
** 1. У Київській Русі — срібний злиток вагою близько фунта, який служив основною грошовою одиницею.
** 2. заст. Мідна монета в три, а в деяких місцях — у дві з половиною копійки.
** 3. Грошова одиниця Української Народної Республіки (1918 — 1920 рр.).
** 4. Національна валюта України з 2 вересня 1996 р.; дорівнює 100 копійкам.
Енциклопедія історії сучасної України, т, 1, с. 196:
* ГРИВНА ДАВНЬОРУСЬКА — вагова, лічильна і монетна одиниця Давньої Русі. (продовження тексту див. у словнику)
* ГРИВНА ПОЛЬСЬКА — вагова, лічильна і монетна одиниця, що використовувалася на українських землях у 14—18 ст. (продовження тексту див. у словнику)
* ГРИВНА РУСЬКА — назва новгород. монетних злитків срібла — гривен (рублів), що зустрічається в актових документах укр. та білорус. земель Великого князівства Литовського кін. 14 ст. (продовження тексту див. у словнику)
* ГРИВНЯ
** 1) термін, яким на відміну від терміна «гривна»(означає металеву прикрасу у вигляді обруча, що носили на шиї) вживають, як правило (див., однак Гривна давньоруська, Гривна польська, Гривна руська), для назви грошової одиниці (продовження тексту див. у словнику)
** 2) назва грошової одиниці в Україні. (продовження тексту див. у словнику)
** 3) назва нац. грошової одиниці (валюти д-ви) України. (продовження тексту див. у словнику)
Етимологічно-семантичний словник української мови І. Огієнка:
* Гривна — стародавня монета, ст. сл. гривьна — намисто - - слово всеслов’янське зо значення: нашийник, браслет, цінна річ, монета. (продовження тексту див. у словнику)
thread_title:  Гривна чи гривня? 

message: Етимологічний словник української мови:
* Див. скан справа
replies: text: Файл:Temp-etym-sl.jpg
Енциклопедія українознавста, Словникова чатина, 2, 1957 р.
* Гривня,
** А: Г. лічильна — основна одиниця т. зв. «кунної» системи грошей у Київській Русі.
** Б: Г. — срібний зливок грошового призначення; відомі такі ґатунки гривень Київської Руси
** В: Г. — вагова одиниця
Український орфографічний словник. 9-те видання:
* гривна, -и, р. мн. -вен (прикраса)
* гривня, -і, ор. -ею, р. мн. -вень (грошова одиниця)
Великий тлумачний словник української мови (вид. «Перун»):
* ГРИВНА, -й, ж. Металева прикраса у вигляді обруча, яку носили на шиї.
* ГРИВНЯ, -і, ж.
** 1. У Київській Русі — срібний злиток вагою близько фунта, який служив основною грошовою одиницею.
** 2. заст. Мідна монета в три, а в деяких місцях — у дві з половиною копійки.
** 3. Грошова одиниця Української Народної Республіки (1918 — 1920 рр.).
** 4. Національна валюта України з 2 вересня 1996 р.; дорівнює 100 копійкам.
Енциклопедія історії сучасної України, т, 1, с. 196:
* ГРИВНА ДАВНЬОРУСЬКА — вагова, лічильна і монетна одиниця Давньої Русі. (продовження тексту див. у словнику)
* ГРИВНА ПОЛЬСЬКА — вагова, лічильна і монетна одиниця, що використовувалася на українських землях у 14—18 ст. (продовження тексту див. у словнику)
* ГРИВНА РУСЬКА — назва новгород. монетних злитків срібла — гривен (рублів), що зустрічається в актових документах укр. та білорус. земель Великого князівства Литовського кін. 14 ст. (продовження тексту див. у словнику)
* ГРИВНЯ
** 1) термін, яким на відміну від терміна «гривна»(означає металеву прикрасу у вигляді обруча, що носили на шиї) вживають, як правило (див., однак Гривна давньоруська, Гривна польська, Гривна руська), для назви грошової одиниці (продовження тексту див. у словнику)
** 2) назва грошової одиниці в Україні. (продовження тексту див. у словнику)
** 3) назва нац. грошової одиниці (валюти д-ви) України. (продовження тексту див. у словнику)
Етимологічно-семантичний словник української мови І. Огієнка:
* Гривна — стародавня монета, ст. сл. гривьна — намисто - - слово всеслов’янське зо значення: нашийник, браслет, цінна річ, монета. (продовження тексту див. у словнику)
thread_title:  Словникові версії 

message: Серед редколегії цього видання - Патон Б., Литвин В. та іже с німі «сатаваріщі». Так що, Миколо, як знаєш - але ти навів «работу» савєтскіх учьоних. Особливо дико стосовно Литвина В. М., як голови ради Енциклопедії історії України. у VIII томі в статті про Миколая Потоцького-«ведмежу лабу» поміщено портрет дідича Бучача Миколи Василя Потоцького - С. 454, Т. 8, Київ, 2011.--Бучач-Львів (обговорення) 14:25, 16 грудня 2014 (UTC)
replies: text: Навіть якщо це справді русифікували українське слово і сравді має бути «гривня», а не «гривна», все одно потрібно навести авторитетні джерела, які мають підтвердити Вашу думку.--Krystofer (обговорення) 16:30, 16 грудня 2014 (UTC)

text: Я нічого не стверджував, ані не заперечував: просто навів дані зі словників для полегшення подальшої дискусії.--Микола Василечко (обговорення) 19:02, 16 грудня 2014 (UTC)
Може, помилюсь, але українське слово гривня - молодше від старослов'янського гривна. Це, можливо, «війна» минулого з майбутнім. Щоправда, це минуле, певне, варто не використовувати. Стосовно «полегшення дискусії» - твердження сумнівне - як на мене, Миколо. Через «авторитетні джерела».--Бучач-Львів (обговорення) 08:01, 17 грудня 2014 (UTC)

text: Так отож, коли виникло слово гривна, ще не знали, шо валюта писатиметься з літерою я…--Анатолій (обг.) 13:25, 17 грудня 2014 (UTC)
replies: text: :То назвіть свою країну Руссю. Можна масковскай. Вони теж не знали, що буде Україна.--Бучач-Львів (обговорення) 08:01, 18 грудня 2014 (UTC) Дивні аргументи. Як Конєцпольскі, як то було колись - то застаріле, «правопіс» вимагає Кінецьпольський. А тут - ніззззяяяя, єта па-нашему.
replies: text: ::Та не брешіть, не вимагав ніколи правопис писати через "і" і тим більше через "кінець" - "Кінецьпольський". Справжні претензії щодо вигаданого Вами правопису полягали завжди в іншому. Ви регулярно впроваджуєте російське написання Конецпольського. Ось приклад вашої роботи . Це якраз Ваш правопис і є "Русь Масковская". Я прибрав уже з півсотні Ваших свідомих зросійщень  . --Aeou 10:02, 18 грудня 2014 (UTC)
replies: text: ::: А ти чого тут - до тебе ж не звертались. Може, совість проснулась - перепрошення видушиш з себе? --Бучач-Львів (обговорення) 14:41, 18 грудня 2014 (UTC) Ти занадто добре знаєш польську, щоб таке «молоти», аеоу. То «спольщення». Це всього-навсього варіант фонетичного правопису.
replies: text: :::: "Молоти" і на "ти" - це Ви дружині своїй так пишіть. Або мамі, яка Вас так виховала. А щодо того "ти чого тут", то дуже просто - Ви тричі облили мене лайном в обговоренні теми цієї "гривні" на ВП:ЗА та на сторінках користувачів. Це при тому, що я жодним боком до справи не був причетний. Аж дивно. Тому не відкручуйтесь - ви ж самі мене запрошували сюди кілька днів.  Адміни вас навіть для сміху "попередили" за тролінг («попереджаємо вас - за тролінг вам нічого не буде»). А після кількох рецидивів вони взагалі відвели очі. Ви і вони якийсь N-ий раз просто змушують мене реагувати особисто.--Aeou 19:04, 18 грудня 2014 (UTC)

text: :::1) Тебе - на відміну від тебе - ніхто не поливав - то твоє гобі поливати …. 2) Тебе запрошував - та кому ти треба? 3) Нє, то тілько для тебе - тому, хто отримує задоволення від обзивання хамидлом, кретином … та інших «культурно-педагогічних» методів ведення дискусії, методів переконати опонента. Дякуй Всевишньому, що не опускаюсь до твого рівня. Ти краще своїх маму і дружину згадай, їм подякуй (перепроси, як є совість стосовно них).--Бучач-Львів (обговорення) 08:10, 19 грудня 2014 (UTC)
thread_title:  Дуті авторитети серед редколегії '''Енциклопедія історії сучасної України'''