Обговорення:Дискус

message: Взагалі-то, "дискус" - це лише один із видів роду Symphysodon. Можливо, не варту змішувати вид і рід в одну статтю. Хоча б з тієї причини, що відмінности можуть буту не лише в будові видів, а й в особливостях їх утримування, що наразі малодосліджено... --Mazapura 22:52, 31 липня 2011 (UTC)
replies: text: :::Так, знаю це... І навіть те, що "корова" і "бик" - то є вид "Бик свійський". Но ми не говоримо на корову "бик", і, одночасно, на бика "бик". Мовляв, "- піду подою бика свійського". Те, що латина є "універсальною" мовою - ще не значить, що так як нею написано - так ми маємо говорити. Так собі думаю..
replies: text: :::*Наприклад, латиною: (Стрілиця звичайна) Sagittaria sagittifolia, від латинських слів Sagitta - стріла (Sagittaria) і sagitti (стріло-)+folia (листя) sagittifolia, що врезультаті дає: «стріла стрілолисна», або «стрілковиця стрілколисткова», або «стрілиця стрілолисна». Тобто, виходить «масло масляне».
replies: text: :::або інший приколл:
replies: text: :::* Raphanus raphanistrum - то є «дика редька», від грецьких: Ra - "легко" і  phaino- «рости»(Ra+phanus) і ще раз ra+phanistrum "легко" і "рости"(ra+phanistrum). Що дорівнює "легкоростуче лекоростучеподібне".

text: :::Думаю, не варто на редьку посівну казати:

text: ::: - замінити в розмовній мові «редька посівна» на «рафанус рафаніструм»

text: ::: - чи, взагалі, перекласти латину, і користуватись перекладом - "легкоростуче лекоростучеподібне"

text: ::: - латина - то просто мова, в якій парадокси існують теж; - просто всі домовились собі (міжнародно), що будуть користуватись тими парадоксами (а з часом, і змінювати їх). Чим латинські парадокси є кращі за наші? :) Тимпаче, що в латині немало слів і з грецької, і з івриту/ чи арамейської (мені так здається)... Словом, іншомовних слів там є чуток.

text: :::Дискус" може бути в назві статті, а в тексті статті (при початку), варто вказати (розписати) суть цієї "проблеми". І статтю можна розпочати словами: ««Symphysodon» - це ...». Хоча, я не буду "настоювати" на своїй "позиції".

text: :::Он, в рос. мові слово "ватрушки" є, а слова "ватра" - нема. І нічо.--Alfashturm 00:13, 1 серпня 2011 (UTC)
replies: text: :::: І все ж, серед симфисодонів ще не так добре видно, а серед "скалярій" це вже починає приносити шкоду - наприклад, альтум у 2-3 рази більший за скалярію, й умови утримання вимає дещо інші. А називаючи вид P. altum скалярією ми внесемо непоправну шкоду в словотворчість й у енциклопедичність ВП. --Mazapura 06:34, 1 серпня 2011 (UTC)
ще цікаве:
* дуб - кверкус, від від кельтських слів «quer» - «гарний» і «cuez» - «дерево». І треба здобувати знання лише для того, щоб іншим людям ми могти сказати, що дуб - то є гарне дерево, і переживати, чи можемо ми "гарне дерево" - "дубом" називати.
* Англійською мовою "сільське господарство" звучить як "Агрікультура". Проте, почитайте в їхній же статті Етимологію цього терміну. Цитую:
Слово «Агрі культура» є англійською адаптацією Латинської «Agricultura» , від "агрі" "поле", [ 9 ] і «Культура» , культивування "в строгому сенсі", «обробка грунту»". [ 10 ] Таким чином, буквальне читання Слово дає "оранка поля / полів".
Відомо ж, що латиняни  поняттю "культура"(лат. Culture - обробіток) протиставляли поняттю "природа"(лат. Nature). Звідси і "окультурення грунтів", "культура рослин" і тд.. Культура - це "обробіток" чогось.
Називати сільське господарство, що в себе включає: тваринництво, рибальство, рослинництво (рослинництво, власне, і є "обробітком полів) - "обробітком полів" - нонсенс. А в анг.мові так є.

text: Більше того, англійці пішли далі, і придумали на основі терміну "агрікультура" - новий термін "агротуризм". І це - нове явище! Українці пішли ще далі: на основі цього терміну придумали термін "Агрооселя" - навіть знаючи, що сільське господарство включає не лише поля, як і «сільський туризм». Ось які внески робляться у словотворчість зараз(тепер).
thread_title:  Symphysodon discus