Обговорення:Хлорид натрію

message: А хіба це не хімічна сполука? --Дядько Ігор 21:41, 6 листопада 2010 (UTC)
replies: text: Термін речовина, а точніше хімічна речовина, включає в себе хімічні сполуки (синонім: складні речовини) поряд з простими речовинами. Можна і речовина писати, і хімічна сполука. --Pavlo Chemist 22:25, 6 листопада 2010 (UTC)
replies: text: : Ок, скажу, що не подобається. Як на мене, це хімічна речовина, іонний кристал, складений із аніонів та катіонів, з ГЦК структурою. Кристал прозорий, а не білий (див. фото). При розчиненні дисоціює. Тобто, маючи багато статей про сіль у її різних варіантах, ця стаття мала б зосередитися в основному на хімічних та фізичних властивостях. --Дядько Ігор 06:53, 7 листопада 2010 (UTC)
replies: text: :: Категорично не згоден з останнім реченням посту Дядько Ігор. Якщо пишемо про хімічну речовину, в даному випадку про хлорид натрію, то ЕНЦИКЛОПЕДИЧНА стаття має розкривати усі аспекти поняття, а не тільки хім чи фізвластивості. Це думка геолога-геохіміка --Helgi 16:22, 7 листопада 2010 (UTC)
replies: text: ::: З огляду на те що стаття Кухонна сіль починається з "Кухонна сіль — це хлорид натрію" - ви праві. Але є ще морська кухонна сіль, йодована, очищена там, неочищена, екстра, неекстра... Тобто, все що стосується хімії та вдобування - перенести до Хлорид натрію, а все що стосується продукта (бакалії) - асортимент, упаковка, розфасовка - залишити в Кухонна сіль. Не знаю, от, де залишити Вплив на організм людини. Напевно в Хлорид натрію, так само як й потребу в солі в тварин. --Nikkolo 17:52, 7 листопада 2010 (UTC)

text: ::: Згадав, до речі, факт, який вразив мене ще в школі - швидкість, з якою сіль розчиняється у воді майже не залежить від температури води! --Nikkolo 17:54, 7 листопада 2010 (UTC)
* Спробував врахувати зауваження - розширив визначення. Те що прозора - це правда, це я виправив. Про колір було написано не мною, а я прогавив. Сподіваюся, що визначення не вийшло занадто уточненим та надмірно вікіфікованим... Щодо зусередження на хімічних та фізичних властивостей, то це теж правда, але і інші аспекти теж треба розкривати. --Pavlo Chemist 16:45, 7 листопада 2010 (UTC)

message: Нє-нє-нє. Моська сіль це не різновид кам'яної. Це суміш солей (їх там купа), що утворюються при повному випаровуванні морської води. --Helgi 16:26, 7 листопада 2010 (UTC)
replies: text: Кам'яна сіль це теж певною мірою суміш. Просто в морській їх там набагато більше. Та й виникла кам'яна сіль внаслідок висихання давніх морів, тобто є теж морською, просто дуже старою. Чи я тут помиляюся? Хоча тут дійсно важко сказати, що тоді є різновидом чого... Ну перепишіть речення як Вам здається правильнішим.  --Pavlo Chemist 16:45, 7 листопада 2010 (UTC)
replies: text: : Камяна сіль має морське походження, але не є морською сіллю. Це суть важливі речі, бо сильвін, глауберит, карналіт, бішофіт, арагоніт і решта теж є морськими солями. В геохімії кам'яна сіль це порода, яка містить НЕ МЕНШЕ 90% хлориду натрію. Все решта вже не кам'яна сіль, а суміш солей. Для геохімії евапоритів це надважливо, бо за кількістю інших солей в кам'яній реконструюють умови галогенезу. З термінами як з матюками — треба бути обережним  --Helgi 20:48, 7 листопада 2010 (UTC)
thread_title:  Морська сіль 

message: Яка різниця між соляною ропою та суровицею? То перші два речення у розділі. Чи то одне і те ж?--Babizhet 20:20, 7 листопада 2010 (UTC)
replies: text: Ропа це розчин хлориду натрію у воді з концентрацією більше 300 г/л. А що таке суровиця я не знаю (мені встидно). Треба спитати у проф. Білецького --Helgi 20:55, 7 листопада 2010 (UTC)
Тут треба би просто узгодити ті два речення за змістом. Успіхів--Babizhet 20:59, 7 листопада 2010 (UTC)
thread_title:  Виробництво 

message: Мінерал, що містить хлорид натрію, називається галітом. - це речення звучить так, ніби крім галіту інших мінералів з хлоридом натрію не існує. Хіба це так? --ПАМПУХ 20:00, 8 листопада 2010 (UTC)
thread_title: Інші мінерали?

message: Розділ «В культурі» у його теперішньому вигляді не має стосунку до статті, бо заснований на вживанні слова «сіль» (аж ніяк не слів «хлорид натрію»). У культурі це все ж таки різні речі. --Olvin 11:07, 11 листопада 2010 (UTC)
replies: text: Це одна і та сама речовина. В школі хімію вчили? Чому ставите такі дитячі питання? Спитайте у пересічних людей на вулиці, що таке сіль — 99% відповість, що це ХЛОРИД НАТРІЮ, і лише 1% хитро примружать очі і спитають: «а яка сіль»? Цей відсоток і є науковці, які розуміють суть речей, а не те, що написано на упаковці --Helgi 11:57, 11 листопада 2010 (UTC)
replies: text: : Ну навіщо Ви так: «В школі хімію вчили?». Звісно, вчив. А що-небудь крім хімії ми в школі вивчали? Із мовознавства, наприклад? Адже «хлорид натрію» та «сіль» - це різні слова. Хоч і позначають одну речовину. От тільки у культурі, мабуть, не саму речовину вживають. Ви-ж бо пишете про вживання у культурі слів, виразів, образів. Та й щодо відсотку людей на вулиці, які асоціюватимуть сіль із хлоридом натрію я не так певен. Добре, аби хоч половина була. --Olvin 12:17, 11 листопада 2010 (UTC)
replies: text: ::1)Вибачте, але я вже замучився тут, у вікі пояснювати свою позицію 2)Статті ХЛОРИД НАТРІЮ немає в категорії мовознавство 3)На 100% з Вами згоден — ХЛОРИД НАТРІЮ і сіль — суть різні слова 4) В культурі вживають тривіальну назву хімічної речовини ХЛОРИД НАТРІЮ — сіль, але від цього сіль не перестає бути хлоридом натрію 5)А от це вже наша ПРОБЛЕМА — збільшити відсоток з 50 до 99! Тож до праці! Прополощені рекламою мізки обивателів українських міст і сіл — ось поле грандіозної битви для вікіпедії --Helgi 12:27, 11 листопада 2010 (UTC)
replies: text: ::: Вибачення прийнято. Забудьмо.  Щодо ж до Вашого твердження, що «... але від цього сіль не перестає бути хлоридом натрію», я можу заперечити: від того, що слова «сіль» та «хлорид натрію» позначають однакову речовину, вони не стають однаковими словами. Це предмет вивчення такої науки як мовознавство (якщо точніше - її галузі, що має назву семантика). Такі слова називають синонімами. Вони можуть відрізнятися сферою застосування, стилістичними відтінками тощо. І вживати одні позначення замість інших не завжди правильно. На що я, власне, і намагаюся звернути Вашу увагу. --Olvin 21:34, 11 листопада 2010 (UTC)
replies: text: ::::1) від того, що слова «сіль» та «хлорид натрію» позначають однакову речовину, вони не стають однаковими словами — на 100% згодний, однаковими словами не є. 2) З мене хреновий математик, проте спробую: Хлорид натрію завжди = сіль, проте сіль НЕ ЗАВЖДИ = хлорид натрію. Є випадки, коли хлорид калію = сіль, хлорид магнію = сіль тощо. Був тут у нас математик, забув його нік, що оперував математичною логікою в хімічних рівняннях. От до нього би звернутися! 3) Ви абсолютно праві — вживати одні позначення замість інших не завжди правильно, тобто говорити «сіль» замість «хлорид натрію» — допустимо в розмові на кухні, а не в енциклопедії, яка претендує на високе звання «ЗБІРКИ ЗНАНЬ СВІТУ» --Helgi 07:14, 12 листопада 2010 (UTC)
replies: text: :::::Не завжди можна вживати «хлорид натрію» замість «сіль», навіть якщо маємо на увазі речовину, котра на 99% відсотків (чи й більше) складається із NaCl. Якщо з погляду хімії між вживанням цих слів немає різниці, то з погляду мовознавства вона все одно є. А енциклопедія містить знання не лише з точних наук (хімії, математики тощо), але й гуманітарних (теж-таки мовознавство), у гармонійному поєднанні. Мовно-культурні особливості слова «сіль» слід подавати у статті, яку і названо відповідним словом (тобто, словом «сіль»), а не у статті «хлорид натрію» (синонім слова «сіль»). У статті хлорид натрію варто обмежитися зазначенням, що у побуті його зазвичай називають просто «сіллю». А для більш докладної інформації про вживання слова «сіль» послатися на статтю про відповідне слово. --Olvin 12:59, 12 листопада 2010 (UTC)
replies: text: :::::: 1) Не завжди, вірно. Наприклад, не можна сказати «хліб-хлорид натрію», або «пуд хлориду натрію з'їсти». Тут ви праві. А от стаття з назвою «хлорид натрію» МУСИТЬ розкривати УСІ значення потяття і його вживання. І в культурі теж. Тут ви не праві. 2) Підписуйтесь --Helgi 10:11, 12 листопада 2010 (UTC)
replies: text: ::::::: Я згоден, що стаття має розкривати всі значення терміну та його вживання. Проте це означає, що стаття має розкривати ще й вживання всіх синонімів (а також омонімів, антонімів, якщо такі є). Так, у статті варто згадати, що вони існують, назвати їх, послатися на відповідні статті, можливо, одним-двома реченнями пояснити особливості вживання (скажімо, відміності від основного терміну статті, щоб не плутали). Але чи потрібно докладно розкривати у статті всі споріднені та пов'язані терміни, а також їх вживання тощо?  --Olvin 12:59, 12 листопада 2010 (UTC)
replies: text: :::::::: Для синонімів, омонімів і решти -онімів є вікісловник. Саме у вікісловнику мусить докладно розкриватись всі споріднені та пов'язані терміни, а також їх вживання --Helgi 13:10, 12 листопада 2010 (UTC)
replies: text: ::::::::: До чого тут Вікісловник? От є у Вікіпедії статті:

text: :::::::::* про мінерал «галіт»,

text: :::::::::* про породу «кам'яна сіль»,

text: :::::::::* про хімічну сполуку «хлорид натрію»,

text: :::::::::* про харчовий продукт «кухонна сіль»

text: :::::::::* і просто «сіль» (зараз це редірект, але на мій погляд тут має бути стаття, присвячена здебільшого культурному спадку та особливостям вживання у мові).

text: ::::::::: Як на мене, всі ці слова деякою мірою синонімічні і в переважній більшості випадків замість одного з них можна вжити якесь інше (не будь-яке інше, але якесь-та можна). То невже Ви пропонуєте залишити у Вікіпедії лише одну статтю з цього переліку, зібравши туди інформацію з усіх інших? --Olvin 13:31, 13 листопада 2010 (UTC)
Розділи «В культурі» та «Цікаві факти» в тому вигляді як вони зараз є лише псують стаття, може краще їх прибрати? --赤子 10:51, 12 листопада 2010 (UTC)

text: Що значить псують? Як це? --Helgi 11:39, 12 листопада 2010 (UTC)
replies: text: :Погано написані, ряд фактів невірні. Оскільки в мене особисто натхнення їх переробляти нема, то я й рекомендую їх взагалі забрати. Зараз вони надають хорошій статті попсового присмаку. --赤子 11:43, 12 листопада 2010 (UTC)
replies: text: ::  — це Ваші слова, я тільки виконав ваше побажання. Стосовно «погано написано» — покращіть (відмовка про відсутність натхнення не канає). Стосовно невірних фактів — конкретно, який факт невірний (з аргументацією на АД) --Helgi 11:47, 12 листопада 2010 (UTC)
thread_title:  В культурі 

message: Вельмишановне панство наскільки мну вчило хімію Бром не живе як окремий атом, брома обєднуються в молекули Br2, а ще чомусь мені здається, що в даному випадку домішки мали би бути йонами (Ну не вірю я в те, що калій так довго може жити в чистому виглюді), і тому доречним би було розставити ступені окислення. Осьо лишень ми не знаємо який наприклад йон мангану Mn+2, Mn+3, Mn+4, Mn+6, Mn+7, ну з рештою все значно простіше. То лише особиста думка і слід би було подіставати геохіміків. І ще одне, сульфати чи сульфіти? Казали мені мама вчи хімію, а я нє, в неті лазив --Habibul 03:12, 14 листопада 2010 (UTC)
replies: text: В домішках ідеться про хімічні елементи але ж вони не у чистому вигляді знаходяться, тому все вірно. --Sigors 05:45, 14 листопада 2010 (UTC)
replies: text: : На там список домішок дійсно був дивний — частково елементи вказані, частково молекули та залишки молекул/йонів типу NH3 та SO3. Причому останній був вікіфікований як триоксид сірки, хоча очевидно, що він там не присутній в чистому вигляді, як і аміак. Це звичка геологів часто виражати склад мінералів в оксидах, типу P2O5 для фосфатів... Тому я прибрав всі ці формули залишків і залишив лише згадку про хімічні елементи, оскільки не ясно, до складу яких же саме сполук вони входять. --Pavlo Chemist 08:40, 15 листопада 2010 (UTC)
thread_title:  Про домішки