lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Обговорення:-стан

message: На справді в праіндоєвропейській мові слово- ніша "стан" означає тривіальне "окультурена земля". Тобто придатна для землекористування. Звичайно це слово виникло тільки після Неолітичної революції після т.з. ДОМЕСТІКАЦІЇ рослин та тварин.
Навіть сьогодні слово "стан" зустрічається в українській мові. Наприклад "польвий стан", НЕ має значення, що на ньому знаходиться. 
В сучасній англійській мові його еквівалент слово - "стейт", що до речі має таку саму НЕоднозначність, як і в українській мові. Тобто з одного боку "окультурена земля", а з іншого - стан, як фізична категорія (газоподібний, рідинний, твердий, чи плазмовий).
thread_title:  ... 

message: Як уже вище сказано, РАЦІОНАЛЬНА категорійна ніша стану - "окультурена ЗЕМЛЯ"... Проте є також ІРАЦІОНАЛЬНА ніша стану пов"язана з циклом - материзни/дідизни/батьківщини...
Всі ці слова сьогодні вживаються у вузькому сенсі, як родинний "земельний спадок" предків, а також в широкому плані, як рідна "країна".
replies: text: Досить показовим для раціонального боку цієї ніші є германське слово "ле(А)нд. Цікаво, що в українській мові є його аналог - "ла(я)н". Тому і не дивно, що слов"янські племена полян, деревлян та сівіерян, по суті одним із своїх коренів мають нішу ЗЕМЛЯ!

text: НЕ менш цікавим є те, що в давнину Скандінавія називалась готською мовою Сканза, а на її території до сих пір є місто БогуСТАН (порівняй наш БогуСЛАВ!).
Ще більш цікавим є те, що у слов"ян, в яких присутні вендські корені до сих пір є слово "край", сенс якого є синтезою раціонального та іраціонального. Тому в цих мовах для держави використовується похідний термін - КРАЙїна...

text: Додайте цю інформацію до статті --AS 12:36, 24 квітня 2008 (UTC)
thread_title:  Категорійна ніша СТАНу
Обговорення шаблону:Сингл

message: Треба ще додати секцію де б писалося про композицію на другій стороні синглу (B-side англійською), як у шаблоні в англомовній вікі, але не певна як це назвати - друга сторона? Сторона Б?--Летюча голландка 21:02, 24 квітня 2008 (UTC)
replies: text: Додав „Сторона Б” --AS 12:30, 25 квітня 2008 (UTC)
replies: text: :Добре, дякую!--Летюча голландка 12:37, 25 квітня 2008 (UTC)

message: Отак, шановні користувачі, так! Треба зробити так, щоб параметр Альбом став необов'язковим (дві хвилини тому я створив статтю на пісню Every Teardrop Is a Waterfall Coldplay, про яку ще не вирішили, чи буде вона в наступному альбомі Coldplay). --Lamsec 13:26, 19 липня 2011 (UTC)
thread_title:  Альбом 

message: Вітаю. Чи можна попросити дозволу досвідчених користувачів повернути розмір таблиці? І доречі пункт "мова" теж не завадить, нащо його вилучили? З повагою --ВікіPEDист (обговорення) 17:43, 8 лютого 2014 (UTC)
thread_title: Нащо змінили розмір?

message: Я додав TemplateData, щоб шаблоне перекладався. Ось тут було обговорення --Alex Blokha (обговорення) 00:17, 14 листопада 2018 (UTC)
thread_title:  TemplateData 

message: Йоу, у списку параметрів шаблону є «Сторона А», який ідеально підходить для статті «Come Together», оскільки там Б-сайду не було, натомість сингл випущений із подвійним А-сайдом. Але параметр не відображається у карточці, треба пофіксити. --Koshakov (обговорення) 15:48, 1 червня 2020 (UTC)
thread_title:  Не відображається «Сторона А»
Обговорення:Миколай Коперник

message: Ну і якого біса українською Коперник, як має бути Копернік --Helgi 07:12, 25 квітня 2008 (UTC)
replies: text: Академічний словник має «Коперник» . --Tigga 07:27, 25 квітня 2008 (UTC)
replies: text: : Українські словники не завжди можуть адекватно перекласти/транскриптувати закордонні прізвища. KopernIk , KopernIkus - Копернік, Копернікус. Чи може Стівен Кінґ - Степан Король? Будьмо нормальними - люди у його рідних краях вимовляють КоперНік. Крапка. Пропоную автору виправити статтю. --Bohdan Tkhir (обговорення) 20:58, 10 березня 2018 (UTC)

message: З відомих джерел та сусідніх вікі-розділів - обидві його батьківсткі половини були німцями Батько був членом Cуду в німецькому місті Торн/Торунь (, ), що було під польською короною, але залишалось німецьким з німецьким населенням і управлялось за німецькими законами. Він належав до вищих бюргерських прошарків. До суду могли входити тільки дойче (не-німець членом судової палати німецького міста тоді просто не міг бути). Його мати була народженною Ватценроде - теж не польське призвище. Якщо є докази, що хтось з батьків мав польські коріння, то будь ласка приведіть джерела.--Wanderer 16:59, 10 липня 2008 (UTC)
Вилучив графу у картці <<Національність = поляк>> - тому що По-перше: поняття "національність" в сьогодняшньому розумінні тоді не було, По-друге: за етнічним походженням він був німець (див.вище). «Поляком» його зробили в польській історіографії значно пізніше.--Wanderer 08:41, 29 серпня 2008 (UTC)
thread_title: Етнічне походження
Обговорення:Принцеса Мононоке

message: Думаю, що немає потреби вибирати англійську назву, як базову. Фільм відомий у нас, як "Принцеса Мононоке", навіть "Мононоке-хіме"  краще. Дядько Ігор 19:11, 26 квітня 2008 (UTC)
replies: text: Пробачте а звідкі відомий? По піратських перекладах?--SamOdin 19:23, 26 квітня 2008 (UTC)
replies: text: : Не вилучайте пропозицію обговорення зміни назви, доки обговорення не закінчилося, будь-ласка. Дядько Ігор 03:49, 27 квітня 2008 (UTC)
replies: text: :: Пробачте, але чому не можна використовувати дослівний переклад з оригіналу. І що слід вважати за офіційну назву? Єдине авторитетне джерело - це прокатні компанії, що є представниками творців фільмів, але вони в Україні видають дуже мало. Телебачення не можна вважати авторитетним джерелом. А нарахунок англійських назв - то я проти. Хай краще будуть назви у ромаджі, чи навіть у канджі. Англійські назви сильно перекручені, і оригіналу не відповіають. --Nahasaki 06:22, 21 червня 2008 (UTC)

text: Мононоке — це лихі духи, які вселяються у людське тіло й спричиняють хвороби. Себто «Мононокэ-хіме» — це «панна бісиця».--Юе-Артеміш (обговорення) 07:47, 4 липня 2023 (UTC)
replies: text: :З англ. статті: «The term mononoke (物の怪), or もののけ, is not a name, but a Japanese word for supernatural, shape-shifting beings that possess people and cause suffering, disease, or death».--Юе-Артеміш (обговорення) 07:54, 4 липня 2023 (UTC)
thread_title:  Назва
Обговорення:Пітер Ґебріел

message: За Правописом «G і h звичайно передаються літерою г». Тобто прізвище — Гебріел (без ґ). До речі нема сенсу переставляти місцями прізвище ти ім'я -  «Пітер Гебріел» є ім'ям людини. --Tigga 22:51, 25 квітня 2008 (UTC)
Зараз різних правописів, що, до речі, часто суперечать один одному, вже немало. Особисто мені пасує чітка кореспонденція літер г і ґ до g і h в словах іншомовного походження. Який сенс інакше був реанімувати цю літеру. Щодо послідовності призвіща та імені - не я це придумав, а такий стиль в українській вікіпедії в назві статті що присвячується особі, вже існує давно. --Dr. Ombrax 23:32, 25 квітня 2008 (UTC)
replies: text: Ми маємо тільки один чинний офіційний Правопис — ми маємо дотримуватись цього Правопису. Щодо послідовності прізвища та імені — є така стаття Вікіпедія:Іменування статей (не є офіційним правилом). --Tigga 00:02, 26 квітня 2008 (UTC)
Не бачу жодних протиріч з Правописом в написанні призвіща «Ґебріел». Стосовно послідовності прізвища та імені вважаю, що Ви праві. Спочатку мої статті називалися саме за такою послідовністю (напр., спочатку була стаття Майкл Седлер, яка невідомим мені чином була кимось переіменована на Седлер Майкл). Вдячний Вам за надані посилання, сподіваюсь вони стануть корисними в моїх майбутніх статтях. --Dr. Ombrax 19:15, 26 квітня 2008 (UTC)
thread_title: Ім'я
Обговорення:Маруся Чурай

message: До речі, в Полтаві є  пам'ятник Марусі Чурай. Не заважало би проілюструвати статтю вільним зображенням... --Tigga 07:05, 26 квітня 2008 (UTC)
replies: text: Згоден =)
replies: text: :Підтримую. Панове, хто буде в Полтаві сфотографуйте, будь-ласка.--天津日高日子波限建鵜葺草葺不合命 00:22, 21 січня 2010 (UTC)
replies: text: :: Пам'ятник Марусі Чурай --Толя 00:25, 21 січня 2010 (UTC)
replies: text: :::Дякую! А вільного зображення в коммонз немає?--天津日高日子波限建鵜葺草葺不合命 01:43, 21 січня 2010 (UTC)
replies: text: :::: Вже є --Толя 13:12, 21 січня 2010 (UTC)
Там не засвистали козаченьки . Там ЗАСВІТ ВСТАЛИ Ернест Кампз (обговорення) 16:53, 10 жовтня 2017 (UTC)
thread_title:  Зображення
Обговорення:Диференціальна геометрія

message: На відміну від автора ремарки наведеної нижче (перенесено з текста статті), мені здається, що доцільніше було би викласти тут елементарні відомості з диференціальної геометрії: дотична пряма і дотична площина, довжина кривих, площа поверхонь, кривина, формули Френе, перша і друга основні форми поверхні, ґаусова кривна, а матеріал з ріманової геометрії перенести до відповідної статті. Archimedesfromkiev 23:58, 26 квітня 2008 (UTC)
(Доцільно викласти тут базові поняття Ріманової геометрії, а більш абстрактні розділи диференціальної геометрії винести на окремі сторінки)
thread_title:  Зміст
Обговорення:Плющ Леонід Іванович

message: http://ru.wikipedia.org/wiki/Плющ%2C_Леонид_Иванович  проблема мае. Пiдмогнутi треба.   Domitori 16:55, 28 квітня 2008 (UTC)
---------
Друзі, Плющ точно знав багато мов, окрім російської. Як виправити шаблон? --Propodail (обговорення) 03:08, 4 грудня 2019 (UTC)
thread_title:  http://ru.wikipedia.org/wiki/Плющ%2C_Леонид_Иванович 

message: Друзі, Плющ точно знав багато мов, окрім російської. Як виправити шаблон? --Propodail (обговорення) 02:57, 22 березня 2019 (UTC)
thread_title:  Знання мов
Обговорення:Вектор електричної індукції

message: Думається, що більш доцільно говорити НЕ про "третє рівняння Максвелла", а про проблему "теореми Гауса". Вона може бути записана в "диференційній формі", і тоді буде "третє рівняння", з визначенням 3-х вимірної (3Д-) густини заряду, а може бути записана і "інтегральній формі", з визначенням просто заряду (а НЕ густини!). 
По суті ми маємо ДВІ електродинаміки, одна базується на "диференційних", а інша на "інтегральних" рівняннях Максвелла..., що насправді є результатом введення математичних векторів та векторного простору, та інтегрального векторного числення.
Формально вважається, що обидва підходи є єквівалентні (у всякому разі з точки зору математики). Однак на практиці (в техніці) більш поширений "інтегральний метод", а в теорії - "дифференціальний".
thread_title: Теорема Гауса

message: В системі СІ векторна величина індукції має розмірність, що співпадає з розмірністю "поверхневої густини зарядів", тобто Кл/м*м, на відміну від електричного поля, що має розмірність В/м... А в системі СГС обидва поля мають одинакову розмірність, що НЕ тільки збиває з толку, але й вводить в оману...
Думається, що з методологічної точки зору "електрична індукція" є первинна фізична величина, тобто задається чисто аксіоматично (приймається на віру), а електричні заряди та поля є похідні (вторинні) фізичні величини... Можна сказати - результат топології 3Д- простору, в якому визначена електродинаміка.
thread_title: Проблема системи вимірювання величин

message: Найбільший інтерес в середовищі дилетантів визивають ДВА розділи класичної фізики - "релятивістська теорія" та "класична електродинаміка"... І якщо в першому випадку для розгляду проблеми достатньо знань середньої школи, тому кількість дилетантів тут дуже велика, то в другому випадку, необхідність знань з векторного аналізу їх кількість дещо зменшила...
Найбільшим "дилетантом" в електродинаміці був знаменитий Олівер Хевісайд, котрий не мав навіть закінченої середньої освіти. Для опанування класичної електродинаміки, йому прийшлося частково модернізувати "векторне числення" та винайти "операційне числення" для простого розв"язання інтегральних рівнянь.
Думається, що основний парадокс класичної електродинаміки лежить у самому визначенні ГРАДІЄНТА скалярного потенціалу, ДІВІРГЕНЦІЇ  та РОТОРА векторної величини... Для цього досить подивитися на їх визначення в книзі Арфкена (на ст. 47), котре проходить граничний перехід, коли інтеграл від 3Д- об"єму прямує до нуля...
Тривіальна операція з точки зору МАТЕМАТИКИ, проте з точки зору фізики абсолютно безглузда, оскільки при нульовому об"ємі класичний підхід НЕ працює (необхідно використовувати квантовий підхід!)... 
Розв"язання даного електродинамічного парадоксу можливе на шляху відмови від аксіоматики зарядів (в першу чергу електричних, магнітних і так не визнають). В якості первинної фізичної величини в цьому випадку можна взяти "електричну індукцію"... Всі інші фізичні величини (в тому числі і заряди) є результат топології векторного простору...???
thread_title: Вплив дилетантів на розвиток фізики

message: Г.Арфкен "Математические методы в физике", М.:Атомиздат,1970
thread_title: Література
Обговорення:Червона рута

message: * Я знайшов ще одну версію того, якою рослиною є червона рута, це глуха кропива біла (Lamium album) — див. — в статті вона названа синонімом, «ясенець білий», проте це та ж сама рослина. Хоча навряд чи я повірю, що рута і Ruta — не одне й те ж.—Oys 22:19, 1 липня 2008 (UTC)

message: У ряді статей, присвячених "Червоній руті", в т.ч. англійській, російській, чеській та кількох українських, нашарувалися безліч містифікацій, свіжостворених "легенд" та пояснень, далеких від принципів вікіпедії. Нема аналізу Авторитетних Джерел, наукового та виваженого підходу.
Одні твердження беруться до уваги чисто механічно (це стосується назви "рута" (Rue)); інші спекулюють зі словом "червона" (особливо фантазійний шматок є у англійській статті, повністю базований на поверхових знаннях російської мови). Посилаються на слова Софії Ротару, на якісь учнівські твори з інтернету, на "реферати".
На мою думку, необхідно переписати всі ці шматочки, присвячені Червоній руті, враховуючи дві речі.
1) Слово "рута" в народному називництві використовується для позначення десятків різних рослин протягом століть (пор. рута-м'ята). Те, що в науковій номенклатурі його "підігнали" під латинську назву Ruta, та ще й з уточненням Ruta graveolens, - це значною мірою випадковість. У народних піснях, приказках є безліч прикладів використання слова "рута" в широкому значенні "трава", "квіткова рослина". Навіть у словниках крім Ruta наводяться ще й Thalictrum, Peganum, Adianthum (Даль); Fumaria, Onobrychis (Грінченко). У фундаментальній аналітичній праці з порівняльної  української народної і наукової номенклатури Юрія Кобіва наводяться крім цих ще ряд інших (Artemisia, Aster, Diphasiastrum, Tanacetum, Asplenium), а для рути червоної однозначно наводиться Rhododendron myrtifolium! 
2) Всі чудернацькі пояснення щодо "зміни" кольору виходять із а) постулату про руту садову, яка дивом змінює колір на одну ніч - тут і прив'язка до Івана Купала; б) що нібито це рододендрон, але жовтий, який змінює колір на одну ніч. (Потім іще ціла купа спекуляцій про слово "красный", "червонный", радянські десять рублів і т.д., яких навіть не варто торкатися, а просто треба видалити як такі, що не стосуються справи.) В основі цієї версії намагання нелогічної прив'язки терміну/кольору до предмету, який даних властивостей не має. Насправді логіка народних назв завжди базується на вигляді та ужиткових властивостях рослини. Важко припустити, що люди назвали явно жовту (як рододендрон жовтий) чи зеленкувату (як рута) квітку червоною на догоду легенді, яка, до речі, поширилась лише останнім часом завдяки розголосу самої пісні через мас-медія. 
Висновок - треба повернути назву червоної рути її чіткому ботанічному відповіднику - рододендрону карпатському і повибирати з відповідних статей спекуляції на тему рути садової та рододендрона жовтого. Що й планую зробити сам чи з вашою допомогою. - Mykola Swarnyk (обговорення) 17:50, 6 березня 2014 (UTC)
* то виправте :)--Boryslaw Javir (обговорення) 10:30, 10 березня 2014 (UTC)
thread_title:  Містифікації щодо назви
Обговорення:Служба доставки Кікі, юної відьми

message: Чи не краще назвати українською? --Tomahiv 20:32, 30 квітня 2008 (UTC)
replies: text: Аніме не ліцензовано українською, украінської назви офіційно не існує--SamOdin 06:51, 1 травня 2008 (UTC)
replies: text: : Маджо но танк'юбін - назва оригіналу. Дядько Ігор 07:21, 1 травня 2008 (UTC)
replies: text: ::魔女の宅急便 - назва оригіналу. Сподіваюсь, що ви не пропонуєне назвати статтю Маджо но танк'юбін?--SamOdin 07:44, 1 травня 2008 (UTC)
thread_title:  Назва
Обговорення:Печінка

message: Вітаю. Вважаю, що сторінку, яка має бути у всіх Вікі, треба ґрунтовно переробити — оновити. Багато інформації застаріле. Тільки глянувши на перелік джерел зрозуміло, що багато чого вписано з середини минулого століття. Але вже XXI-е. Переробку краще зробити учасниками Проекту:Медицина, які є фізіологами, фахівцями з біохімії тощо. Свій напрямок я більш-менш виправив. З повагою, АВШ (обговорення) 20:04, 10 червня 2015 (UTC)
thread_title:  Про сторінку
Обговорення:Сінкай Макото

message: Хоча українська вікіпедія користується системою Поліванова, прошу не перейменовувати цю статтю, оскільки є вийнятки в звучанні, наприклад такі як "суші". А на всіх українських аніме-спільнотах вже звикли до написання імені як "Макото Шінкай".
--Nahasaki 08:42, 2 травня 2008 (UTC)
replies: text: По-перше, не ці спільноти диктують як писати японські назви. Члени цих спільнот, у більшості, не знають японської мови. Так само як жодний дописувач укрвікі з анімешної теми не володіє належним чином японською. 
По-друге, називати статті про персоналії Японії слід у відповідності до інших статей по японських пересоналіях в укрвікі. А вони написані за Поліванівською системою (Досить того, що у сфері анімешних пересонажів в укрвікі творитсья повний гармидер. Маємо такі перли як Сакура Гаруно та інші. Бавтесь у свої "системи" у вигаданому світі, а не реальному).-- Alex K  11:41, 2 травня 2008 (UTC)
На рахунок статті Сакура Гаруно, так це хтось просто переклав з англійської "H" як "Г".
А на рахунок системи Поліванова, то будь який корінний японець підтвердить, що в японській мові звук "с" при пом'якшенні завжди починає шипіти і стає більш схожим на український "ш". Поліванов переклав  як "сі" лише тому, що російське "ши" читається як "шы". В українській мові такої проблеми нема, то навіщо мавпувати з російської все підряд - в тому числі чужі проблеми?.. --Nahasaki 18:28, 2 травня 2008 (UTC)
Система безперечно повинна бути. Але поки ніхто з українських японістів не придумав кращого за Поліванова, то можна і ним користуватись. "Шінкай" неправильно, якщо вже йти за японським звучанням, то буде або Шинкай, або Синкай. Якщо не помиляюсь, там цей звук твердий. Якщо це вірно, то краще тоді перейменувати на Синкай Макото.--Demetrios 18:45, 16 жовтня 2008 (UTC)

text: Щодо С дивіться Японська мова#Приголосні--202.71.90.139 13:04, 17 жовтня 2008 (UTC)
replies: text: :Demetrios, ви коли небудь чули японську мову, чи спілкувались з японцями. В даному випадку ви непаві, адже жоден символ(склад) кани не містить голосного звуку "и". Настомість приголосні звуки при пом'якшенні починають ніби вібрувати: "С" стає "Шь"(し - ші, しゃ - шя, しゅ - шю, しょ - шьо), "Дз" стає "Джь"(じ - джі, じゃ - джя, じゅ - джю, じょ - джьо), "Т" стає "Чь"(ち - чі, ちゃ - чя, ちゅ - чю, ちょ - чьо). Нагадаю, що пом'якшені приголосні присутні в одинарно записуваних звуках лише з голосним "і", та в усіх подвійних звуках. --Nahasaki 19:20, 29 жовтня 2008 (UTC)
replies: text: :: До речі. Як щодо системи Федоришина?--Nahasaki 19:22, 29 жовтня 2008 (UTC)
thread_title:  Назва
Обговорення:5 сантиметрів за секунду

message: "Per second" буде "на секунду", бо "за секунду" — то "a second". Змініть, будь ласка, назву статті. --77.121.113.77 14:42, 17 травня 2008 (UTC)
replies: text: Це вже обговорювалось на форумі [uanime.org.ua]. При перекладі з японської це немає значення, а в аніме фраза "за секунду(за хвилину)" котра змушує головного героя зануритись у спогади звучить у різних ситуаціях і "за секунду"підходить краще, оскільки "на секунду" звучить суто технічно як визначення швидкості, а в аніме в деяких ситуаціях мається на увазі саме проходження відстані за час. --Nahasaki 08:39, 18 травня 2008 (UTC)
thread_title: Untitled
Обговорення:Васильки справжні

message: '''І де логіка?'''

message: Все таки має бути назва, яка найчастіше вживана - це БАЗИЛІК а затім васильки...
і фотка не інформативна, я пропонував кращу
replies: text: Де це Ви її пропонували?--Leonst 16:42, 2 травня 2008 (UTC)
ось вона Ocymum basilicum-planto.jpg

text: мабуть у цієї рослини цінність мають листя а не квіти?

text: все таки надіюсь отримати відповідь на поставлене питання--Kagor 10:11, 3 травня 2008 (UTC)
replies: text: :Я так і не можу зрозуміти коли ж це Ви пропонували цю фотографію, і хто завадив Вам її вставити (до речі звертаю Вашу увагу на шаблон-посилання вікісховища внизу статті, за яким будь-який користувач зможе знайти десятки фотографії васильків на всі смаки), проте думаю, що Вам ніщо не заважає додатиїї зараз. А назва статей про види живих організмів має бути науковою (передбачає біномінальну номенклатуру), хоча можливо, що в кулінарії і практичному городництві використовується назва саме "базилік", проте в статті вказані обидві назви.--Leonst 17:12, 3 травня 2008 (UTC)

text: Перейменував на Васильки справжні. Leonst правий, назва статей про види живих організмів має бути науковою. Спеціалізовані ботанічні видання подають цю назву, як основну (у статті є посилання). До того ж наші класики: Тарас Шевченко, Панас Мирний, Марко Кропивницький, Олесь Донченко, Іван Франко теж вживали саме цю назву. --Олег (обговорення) 15:31, 30 квітня 2016 (UTC)
*Базилік
*насіння
*Насіння
*Лікувальні властивості
*Вирощування
--Kagor 15:19, 2 травня 2008 (UTC)

message: Нехай назва рослини і васильки, про те «базилік» також присутня, є в словнику української мови і широко використовується практично всюди.
Додати її до статті мене спонукало те, що якщо ввести в гуглі в пошук «базилік», то посилання на Вікі далеко на першому місці, тому що слово «базилік» відсутнє у статті. Таким чином користувач піде на різеі російські сайти і статті, а не на вікі. ТОму я додав слово як альтернативну і широковживану назву до статті і сподіваюся, що пошукові машини будуть висвічувати статтю значно вище. 12:48, 9 квітня 2023 (UTC) --Xpoback (обговорення) 12:48, 9 квітня 2023 (UTC)
thread_title:  Також і базилік
Обговорення:Бретонці

message: в цій статті 1 млн., а на :en:Breton people 6-7 млн. Чи не забагата різниця?--Wanderer 02:19, 4 травня 2008 (UTC)
replies: text: Уже 5 млн. :-) (підтверджено джерелом) --IgorTurzh 16:47, 11 квітня 2011 (UTC)
thread_title: Чисельність
Обговорення:Дзьосекі

message: Мейдзін не знає джосекі —
1)"Мейдзін не знає дзьосекі" — варто бути послідовним.
2) «Джосекі» — такого звуку немає.
3) «Мейдзін не знає дзьосекі» звучить нормальною українською як «майстер не робить стандартних ходів». Посилання на мейдзін виглядає зайвим. --202.71.90.139 07:43, 4 травня 2008 (UTC)
replies: text: Так, але з прислів'я слова не викинеш. Прислів'я відоме саме в такому варіанті. Дядько Ігор 08:08, 4 травня 2008 (UTC)
replies: text: :"Не викинеш" — це з пісні, а не прислів'я. А усі іноземні прислів'я варто перекладати зрозуміло. Все інше — "зіпсований телефон" ;) Глянте у бібілотеках книжечку "Японські прислів'я", перекладену українською 19990-х. Там зрозуміло і ясно. Без мейдзінів і джо-секів... --202.71.90.139 08:24, 4 травня 2008 (UTC)
replies: text: :: Ага, збагнув. Ви не знаєте значення слова Мейдзін. Дядько Ігор 09:32, 4 травня 2008 (UTC)
 З словника:
１ 技芸にすぐれている人。また、その分野で評判の高い人。
２ 江戸時代、囲碁・将棋で九段の技量を持つ最高位者に与えられた称。現在は、それぞれタイトルの名称。
Річ в тому, що прислів'я варто передавати так, аби їх одразу було зрозуміло. Без зайвих коментарів. А що таке «Мейдзін не знає джосекі»? Ви думаєте, що пересічному українцеві одразу стане зрозуміло суть «влучного вислову»?  (Це з серії: «Ямамото пішов до гейші Тійо в ядоматі Яманаку, щоб вирішити справу хатамото Судзукі та його сокусіцу» — зрозуміло лише тому, хто написав…). Мейдзін тут ні дочого. Думаю. краще написати так «майстер не робить стандартних ходів»--202.71.90.139 09:42, 4 травня 2008 (UTC)
Ось знайшов оригінал: :ja:将棋の格言#め: 
名人に定跡なし【めいじんにじょうせきなし】

text: 将棋の名人は定跡だけに頼らず、自ら多くの手を読んで指す。定跡ばかりを鵜呑みにすることへの戒め。 
Звідки у вас взялося "не знає"? Якщо слідувати тому, "чого не викинеш" — слід писати "немає": "У майстрів немає дзьосекі" (чи якось так...). І це не прислів'я (котовадза), а крилатий вислів (какуґен). якщо бути точним.--202.71.90.139 09:55, 4 травня 2008 (UTC)

text: Упс. Точно. Дядько Ігор 10:13, 4 травня 2008 (UTC)
thread_title:  "Переклад"