lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Обговорення:Мотовилівка (Житомирський район)

message: Я вас вітаю! Для тих хто цікавиться історією, та має інформацію про села Велика Мотовилівка, Червона Мотовилівка Київської обл., та безпосередньо про Едварда Руліковського пишіть на адресу- nikonenko.taras@mail.ru
thread_title:  Інформація про Руліковського
Обговорення шаблону:Італія

message: Краща назва - Шаблон:Області Італії - бо використовується в статті щодо області.  Шаблон:Італія може бути використаним для чогось більш загального для Італії. --Tigga 07:54, 2 квітня 2007 (UTC)
thread_title: Назва

message: Регіони називаються областями зокрема в УРЕ, Юридичній енциклопедії, УСЕ.--Анатолій (обг.) 21:47, 2 травня 2019 (UTC)
thread_title:  Області
Обговорення:Ґрід

message: Щось, я не зрозумію. Хоча в ангельській вікіпедії є відповідна категорія :en:Category:Grid computing, в них немає статті "Grid". Якщо подивитись в їхньому дізамбігу, то побачимо, що є стаття :en:Grid_computing, що посилається на нашу Ґрід_мережі. Тобто, потрібно об'єднати наші статті Ґрід та Ґрід_мережі чи такого об'єднання не потрібно ? --Movses
replies: text: Об'єднати однозначно.--Did Panas 08:42, 16 липня 2008 (UTC)
thread_title:  Ґрід мережі 

message: За правописом - Грід. --Tigga 21:20, 18 липня 2008 (UTC)
За новим правописом теж через "г". Тож пропоную перейменувати цю та відповідні статті. Corazon1 (обговорення) 21:21, 14 листопада 2020 (UTC)
thread_title: Ґрід

message: Перший абзац відповідає статті Data grid, все інше дублює Обчислення Ґрід. Отже, залишити перший абзац, а все інше перенести. Мабуть є сенс змінити назву. Які пропозиції? У вікіданих назва "Датаґрід". Можна і таку для початку.--Vlasenko D (обговорення) 14:07, 6 серпня 2018 (UTC)
thread_title:  Data grid
Обговорення:Конклав

message: У визначенні незрозуміло яки "такий спосіб".--Alex K 13:21, 2 квітня 2007 (UTC)
replies: text: :Додав сам, бо Алекс кудись пропав...
replies: text: ::Таки пропав. Через ремонт не мав доступу до комп'ютера.:)--Amadeus-Alex 05:59, 7 квітня 2007 (UTC)
thread_title:  Визначення 

message: "часто називався «Вавілонським полоном»" - тут точно немає помилки? Не "Авіньйонським полоном"? --Shao 00:49, 3 квітня 2007 (UTC)
replies: text: :Період часто також називався Вавілонським полоном (за аналоґією з полоном єврейського народу).--Amadeus-Alex 06:07, 7 квітня 2007 (UTC)
thread_title:  Полони 

message: Фраза: обиралися апостолами і їх найближчими співробітниками звучить доволі смішно. Скоріш за все це невдалий переклад і малося на увазі соратниками--Kamelot 18:49, 5 квітня 2007 (UTC)
replies: text: :Через те що літератури з таких питань на українській мові майже немає я користуюсь російськомовною, а в російській найчастіше використовується "сотрудник". Воно просто добре відповідає змісту. Звичайно українське співробітник не звучить в цьому контексті не дуже.--Amadeus-Alex 06:02, 7 квітня 2007 (UTC)
thread_title:  Співробітники 

message: Нажаль я добрався до інтернету , коли обговорення вже закінчилося, тому зазначу тут-я звичайно потрохи буду заливати всі червоні посилання. Дякую.--Amadeus-Alex 06:10, 7 квітня 2007 (UTC)
thread_title:  Червоні посилання 
Обговорення:Велике переселення народів

message: Це взагалі не правдива стаття... Велике переселення народів почалося з теперішнього крайнього сходу Росії... Китай, який на той час був наймонгутнішою імперією вигнав народи, які знаходилися північніче (удмурти, башкіри, кугути - тепер вони знаходяться на Уралі); (Приблизно починаючи з місце де зараз знаходиться Владивосток). Ті у свою чергу зігнали народи центру територій теперішньої Російської федерації, які пішли на гунів, ну а далі вже приблизно так, яку сказано у вашій статті.
Посилання - Рон Хаббард Конгрес №18 (історія людини).
"Причиною В.п.н. стало прагнення воєнної знаті до захоплення нових земель і військової здобичі, швидкий приріст населення, який при екстенсивному характері ведення господарства збільшив потребу у нових пасовиськах і орних землях."
Суб'єктивні чинники ви поставили попереду, а Об'єктивні несправедливо позаду. Мені здається, що це в корні невірно. Не в "знаті" справа. Десь її могло і зовсім не бути.
По-друге - на чолі експансії були скоріш кочевники (номади). Вони були мобільніше, сильніші у військовому розумінні. Воїн-вершник завжди був значно сильніший за "пехотинця" з осідлих народів-пахарів. Тай "радіус дії" в нього значно більший  - Гунни, наприклад.
А корінь всієї "експансії народів" - скоріш за все - у ДЕМОГРАФІЧНОМУ ВИБУХУ. Бувають дем. вибухи більш локалізовані - наприклад у Європі (епоха Хрестоносців). Або монголо-татарська експансія. Отже я б на перше місце поставив природно-демографічні чинники. З повагою ---Wanderer 16:27, 2 квітня 2007 (UTC)
Подивіться будь ласка демографічну категорію "Перенаселенність" (відносна та абсолютна) і вам стануть зрозумілі чинники цього процессу. --Wanderer 16:40, 11 квітня 2007 (UTC)
replies: text: І останнє - якщо б ви взяли за труд наперед подивитись КАРТИ на парелельних вікі -  - вам би стало зрозумілим, що далеко не всі народи рухались "у західному напрямку" і "загибель Римської імперії" - це подія так би мовити "побочна". --Wanderer 18:24, 14 квітня 2007 (UTC)

message: Дуже дивно, на початку тексту стоїть шаблон "Історія Німеччини", в кінці - "Історія України", а на ілюстрації взагалі - "Переселення хорватів". Здається, щось тут зайве. "Історію Німеччини" пропоную видалити, бо в статті йдеться не тільки про германські племена, а й про гунів, римлян та слов'ян. Це історія усієї Європи, а не тільки Німеччини. - Crocco (обговорення) 21:23, 24 липня 2016 (UTC)
thread_title:  Шаблони та категорії
Обговорення:Об'єктно-орієнтований аналіз

message: Якщо чесно, то дещо слабенька, та неенцеклопедично. Тут іде мова конкретно про аналіз. Немає визначень, не дана чітка характеристика, коли, як чому. Це просто як частина великої статті про об'єктно орієнтований підхід. При точму, що в принципі не повинно бути значення чи це програмування, чи де архітектура баз даних і т.д. --Oleh Kernytskyi 14:34, 3 квітня 2007 (UTC)
replies: text: я її взагалі не можу читати... невдалий переклад, очевидно з російської. Тому поставив на доробку, може хто поправить. --Дід Панас 15:00, 3 квітня 2007 (UTC)
thread_title:  Перша версія статті
Обговорення:Ратуша

message: Я передвинув хронологію з 14-го на 12-е століття, але ця міра «тимчасова». Стаття потребує корінної переробки.
«Після надання в XV ст. містам магдебурзького права перетворені на магістрати.» -
— не маю часу переписувати всю статтю (першу частину), скажу лиш, що цей ваш пассаж невірний. Або якщо вірний, то тільки для України та деяк.інш. Повсюди в Європі, особливо в Німеччині, існують обидві форми: — з одного боку обираємі депутати-обранці́ ( — ), а з другого - голова міста, мер ( [бюргермайстер], ), отже «законодавча» та «виконавча» влади. --Wanderer 21:34, 3 квітня 2007 (UTC)
replies: text: бургомістр по-українськи, обираємі депутати→депутати-обранці́. пассаж→ пасаж.--Albedo 20:58, 13 лютого 2008 (UTC)
replies: text: :Дякую! Так кращє? :)--Wanderer 23:51, 13 лютого 2008 (UTC)
Здається, формулювання трохи дивне. Міста з Магдебурзьким правом мали ратуші, в яких засідали магістрати. Може, це просто розмовний феномен, офіційно це відділялося. Але в багатьох українських магдебурзьких містах маємо ратуші. Магдебурзький магістрат з бурмистрами і війтами якось не витіснили поняття ратуші. --KotykS 15:17, 28 травня 2011 (UTC)

message: В статті вказано, що ратуші є в Полтаві та Харкові - які будівлі маються на увазі? Ратуша як установа в містах Російської імперії не існувала. Якщо мова йде про ратушу як споруду - то в Харкові та Полтаві немає таких. Харківська міська Дума не мала вежі, сучасна вежа на будівлі Харьковської міської ради з'явилася після відбудови (фактично - нової будови) після війни у радянський час. Ось тут є про це. У Полтаві я теж не пам'ятаю ратуші-будівлі. В Харкові і Полтаві є пожежні частини з вежами, що можуть нагадувати ратуші - але вони не ратуші. Єдина відома мені ратуша-будівля у східній Україні - ратуша в Лебедині.--Юровский Александр (обговорення) 07:53, 26 березня 2016 (UTC)
thread_title:  Де ратуші у Харкові та Полтаві?
Обговорення:Сколоти

message: Звідки відомості про "царство склотів"?--Alex K 04:48, 4 квітня 2007 (UTC)

message: Незрозуміло, до чого тут латина, коли йдеться про твори Геродота.--Назар Саман 07:09, 10 лютого 2011 (UTC)
thread_title:  Латина 

message: Існує інший варіант - Въросколъ - від вър - шепіт, шепотіння.--Назар Саман 07:14, 10 лютого 2011 (UTC)
thread_title:   Воръсколъ
Обговорення:Білокур Катерина Василівна

message: Відкрив світові Кагарлицький. Шо? Навіщо там той абзац??? --Mavik 22:36, 7 грудя 2020 (UTC) 
Люди, а чи правильно писати обидва слова назви Євангелія з великої букви? Я не великий знавець, але ось що знайшла http://kultura-movy.wikidot.com/velyka-mala
Треба додати звідси репродукцій. Бо у статті, наприклад, написано про 3 найвизначніші її картини, але жодної нема.
-- 19:09, 4 квітня 2007 (UTC)
replies: text: а в категорію її зображень, глянь, то, здається,  там більше.--A l b e d o ® 19:27, 4 квітня 2007 (UTC)
* Тут інша проблема. Зараз політика фонду Вікімедія щодо зображень fair use стала ще жорсткішою, і таку велику кількість захищених авторських правом зображень не можна розміщувати в одній статті.  До кожного має бути обґрунтування. І ці правила розповсюджуються на всі вікіпедії. А цій статті взагалі не проставлені ліцензії на зображення. --Yakudza -พูดคุย 19:56, 4 квітня 2007 (UTC)
Дивно, що у списку малюнків нема «Берізки», однієї з найвідоміших картин.--Ukrainian 11:00, 11 серпня 2008 (UTC)

message: Ехх, на жаль вона представляє насамперед радянську імперію. Член компартії, листувалася з іншими діячами, що зрадили український суверенітет свого часу (один тичина чого вартий). При всій її талановитості, але хтілося б, щоб в Українській Вікіпедії згадували більше культурних діячів УНР, емігрантів в екзилі та оппозиціонеров радянському режиму. --ThunderGit (обговорення) 12:36, 7 грудня 2023 (UTC)
thread_title:  Сучасний погляд
Обговорення:Рівняння четвертого степеня

message: Гарна стаття, але трошки задовга. Вважаю, що потрібно скоротити трошки, видаливши проміжні викладки типу "розкриємо дужки", чи 
"перенесемо в праву частину". Це енциклопедія, а не підручник. Метод розв'язку подати годиться, але лаконічніше. Holigor 20:06, 4 квітня 2007 (UTC)
replies: text: Я перекладав англійський варіант, дещо дописуючи від себе, а дещо видаляючи (небагато). Тож не думаю, що варто щось скорочувати. Тим більше, що надто широке висвітлення питання ще нікому не заважало.--Giggs 08:20, 7 квітня 2007 (UTC)
replies: text: :Статтю варто почати з чіткого означення: Рівняння четвертого степеня — це рівняння, в якому... Тобто, відштовхнутись від ключового поняття рівняння. --OlegB 17:23, 12 травня 2007 (UTC)
replies: text: ::Стаття і так почата з чіткого означення. Взагалі кажучи, строге означення там уже дано, воно звучить досить лаконічно: рівняння четвертого степеня - це рівняння, що має загальний вигляд ax^4+bx^3+cx^2+dx+e=0 \, де a\ne 0.--Giggs 18:43, 15 травня 2007 (UTC)
Шановний авторе, будь ласка, доперекладіть розділ "підсумок методу Ферарі" (http://uk.wikipedia.org/wiki/Рівняння_четвертого_степеня#.D0.9F.D1.96.D0.B4.D1.81.D1.83.D0.BC.D0.BA.D0.B8_.D0.BC.D0.B5.D1.82.D0.BE.D0.B4.D1.83_.D0.A4.D0.B5.D1.80.D1.80.D0.B0.D1.80.D1.96)--Shao 22:55, 18 червня 2007 (UTC)

text: Дякую, що звернули увагу--Giggs 19:34, 23 червня 2007 (UTC)

message: Можливо, у математиці слово «степінь» й існує, але в загальній українській мові — це русизм (суржик). Слово «ступінь» у родовому відмінку має форму «ступеня». Треба переіменувати. --Shulha 13:25, 13 грудня 2007 (UTC)
replies: text: СТЕПІНЬ, -пеня, ч., мат. Добуток декількох однакових співмножників. --Movses
replies: text: : Так, це слово може навіть в словниках існувати, але моє зауваження з тої сфери, що цей термін може бути наслідком русифікації і політики «зближення української з російською». У нас, до речі, навіть в законах русизми і відвертий суржик записаний. А закони, як відомо, мають статус вищий за словники :) Хтось може перевірити випадок з цим словом? Наприклад, якщо обидві форми в математиці вважаються правильними, тоді остання — точно наслідок русифікації. --Shulha 15:32, 13 грудня 2007 (UTC)
thread_title:  Може «четвертого ступеня»? 
Обговорення:Клуб веселих і кмітливих

message: Сподобався пасаж про валянки як передісторію гри::) Супер. От питання іще з теми: не сказано нічого про гру в Україні на сьогодні.Не сказано про участь і міця укр. команд у СНДівському змаганні--A l b e d o ® 18:18, 6 квітня 2007 (UTC)
thread_title:  ... 

thread_title:  Стосовно назви
Обговорення:Грюнвальдська битва

message: Як така ілюстрація? http://pics.livejournal.com/ce_xu/pic/00003ppf --A l b e d o ® 22:12, 6 квітня 2007 (UTC)

message: статья про польсько-тевтонську війну, але жодного польського або німецького джерела. Довідник з Історії України тут абсолютно нідочого, ще б російський привели. Це не енциклопедійна стаття - це політична декларація. Як і коментар-ілюстрація зверху місцевого "красномовного" товариша.--85.176.145.200 10:48, 26 липня 2010 (UTC)
Змушений додати Шаблон НТЗ так як ніякої реакції на попереднє зауваження. По-друге: данні статті і ідейно-текстуально, і навіть в цифрах числа військ розходяться з наведенним сьогодні мною джерелом - польським профессором історії Генриком Самсоновичем (див. інтервью укр.редакції Польського радіо). Здається стаття написана під кальку з російської і тільки віддзеркалює давно відому московську міфологему про «німецьких псив-лицарів», які «зазіхали на корінні слов'янські землі». Про повне незнання широковідомих популярних у всьому християнському білому світі німецьких джерел я вже не кажу. В статті нема ніякого вступу, передмови про причини та чинники війни та битви. Роман Генрика Сенкевича та екранізація за ним - це взагалі значно пізніша (через 500 років!) романтизація, ідеалізація та міфологізація історії. Це навіть поляки визнають. Одним словом - ганебна стаття, її требо повністю переписати.--85.176.154.65 20:38, 8 жовтня 2010 (UTC)
Звертаю Вашу увагу на те, що цитати з описом ходу битви, рясно наведені із джерела №6 (http://izbornyk.org.ua/psrl3235/lytov05.htm), в використовуваному першоджерелі датовані роком 1418-им, тоді як битва відбувалася у 1410-му.
thread_title: Джерела та НТЗ

message: а как же содержимое этого опуса (=по сути, всё того же не шибко правдивого баяна прям-таки эталонного литуанофоба Яна Длугоша, только пересказанного на "литвинистский" лад)) соотносится с источниками от 1410-1413 гг.? и почему в статье ни словом не упомянут Свен Экдаль, явл. на сегодня бесспорно главным и в то же вр. едва ли не единственным несторонним историком-грюнвальдистом? (??)
                   с почтением -- Gugis (историк, уч. литовскоязычной Вики)
thread_title: насчет (не)базирования гл. тезисов данной статьи на современных событию источниках
Обговорення:Гірський віск

message: про що власне, йдеться: про озокерит  — [втоді варто об’єднати] чи. може, про мумійо які способи одержання: природний/штучний, яка генеза. Органогенний мінерал? Органічний? Відобразити це.--A l b e d o ® 09:17, 7 квітня 2007 (UTC)
Пояснюю.
"Гірський віск" - більш широке поняття ніж "озокерит".
Озокерит може розглядатися як різновид гірського воску.
Ще одне - гірський віск одержують з торфу, а озокерит добувають.
В.С.Білецький

message: Вітаю !
Шаблон проставлений, так-як не вдалось віднайти вказання що монтан-віск це синоніми. 
А окрім цього, навіщо дві статті про синоніми? Тому вартувало б щоб було джерело яке знімає ці питання.
Тому буду вдячний, якщо Ви поясните свої дії, щодо його вилучення.
З повагою -Всевидяче Око (обговорення) 11:39, 31 січня 2023 (UTC)
replies: text: Вітаю ! Шаблон вилучив тому, що я додав точне посилання на джерело (МГЕ), звідки, власне, ці твердження, схоже, і запозичені (ГІРСЬКИЙ ВІСК, -ого, -у, ч. * р. горный воск, а. mineral wax, ozocerite; н. Bergwachs n, Erdwachs n, Montanwachs n, Ozokerit m — мінерал, основу якого складають органічні сполуки, одна із складових частин торф'яних та буровугільних бітумів, яка залишається після розчинення бітумних смол в ацетоні. ... Гірським воском називають також озокерит. ... В. І. Саранчук.). Додав у статтю уточнення. Монтан-віск, очевидно, калька з німецької, але використовується - зокрема, і в науковій літературі. Щодо доцільності існування окремих статей - додав інтервікі.--Leon II (обговорення) 18:43, 31 січня 2023 (UTC)
thread_title:  Джерело
Обговорення:Анатолій Дністровий

message: Як по-батькові-то?--A l b e d o ® 07:51, 8 квітня 2007 (UTC)
replies: text: А Лесю Українку, Панаса Мирного, Остапа Вишню як по бптькові? Анатолій Дністровий — це псевдонім. А при народженні він був (і досі, згідно з паспортом, є) Анатолієм Олександровичем Астаф'євим — сином поета, критика, літературознавця Олександра Григоровича Астаф'єва (про це в автобіографії сказано). --OlegB 09:00, 8 квітня 2007 (UTC)

message: Не зрозуміла, чому в переліку інтерв'ю із Дністровим не вказано авторів матеріалів. Кожне інтерв'ю — це не тільки пряма мова респондента, а й сформульовані журналістом запитання та записані журналістом же відповіді на них. Словом, я, поповнюючи цей список, автора вказую :) --Yaryna ya (обговорення) 10:39, 26 січня 2015 (UTC)
thread_title:  автори інтерв'ю
Обговорення:Київський фунікулер

message: Непагано. Але треба доробити, щоб була ДОБРОЮ --Minia 18:00, 8 квітня 2007 (UTC)

message: Мені пригадується, що в 1970-х вартість проїзду була 2 копійки на фунікулері. На трамваї — 3 копійки. --Perohanych (обговорення) 13:33, 27 травня 2014 (UTC)
* Так, 2 копійки. І не тільки у 70-х, але аж до 90-х років --AMY (обговорення) 17:40, 27 травня 2014 (UTC)
thread_title:  Вартість
Обговорення:Енциклопедія українознавства

message: А де її можна купити ? --Вовка 20:16, 8 квітня 2007 (UTC)
replies: text: В книгарні.--A l b e d o ® 19:08, 10 квітня 2007 (UTC)
replies: text: :У якій ? --Вовка 19:19, 17 квітня 2007 (UTC)
* 5-й - Місто, С. 1605
* 6-й - Перемишль, С. 2205.
* 7-й - закінчення з 6-го, Псаломщик
* 8-й - Сигалевич Дмитро. --Бучач-Львів (обговорення) 14:36, 18 грудня 2015 (UTC)
* 9-й том - з Тимофєєв Володимир.--Бучач-Львів (обговорення) 14:35, 18 грудня 2015 (UTC)
* 10-й - Хмельницький Борис, С. 3605 --Бучач-Львів (обговорення) 14:43, 18 грудня 2015 (UTC)
* 11-й - доповнення, з А
thread_title:  Різне 

message: Агов бібліотекарі, хто має доступ до репринтів ЕУ зроблених "Глобусом"? Скільки вони всього видали томів, усі 14 чи лише деякі?--piznajko 22:38, 5 жовтня 2019 (UTC)
thread_title:  Репринт у Києві зроблений "Глобусом"
Обговорення:Функція розподілу ймовірностей

message: Бажано написати ще про густину розподілу. На неї набагато більше посилань. Я міг би дописати:
Густина розподілу ймовірностей це похідна від функції  F_\xi(x) .
Але я не математик. Знаю, що математики 
будуть вимагати строгості й ставити питання про існування похідної, тож краще нехай напише спеціаліст. Holigor 00:25, 9 квітня 2007 (UTC)
replies: text: Про функцію щільності, на мій погляд, доречніше написати в окремій статті. Коли буде час, я займусь цим.—Giggs 19:03, 23 червня 2007 (UTC)

message: * Багатовимірні функції розподілу--vityok 21:07, 9 листопада 2008 (UTC)
thread_title:  Доробити 

message: Чому функція розподілу кумулятивна, і що це означає? --Bunyk 13:12, 20 червня 2010 (UTC)
replies: text: Мабуть тому, що весь час має наростати за рахунок попередніх значень. Її значення визначаються ймовірністю того, що випадкова величина матиме значення, менші, за заданий аргумент. Тобто, вона ніби наростає аналогічно кумулятивному ефекту. Я так це розумію.--vityok 19:30, 20 червня 2010 (UTC)
replies: text: : Тепер трохи зрозуміліше. Тобто кумулятивна це синонім до "зростаюча"? І чи бувають тоді некомулятивні? --Bunyk 19:33, 20 червня 2010 (UTC)
* Кумулятивна - це у перекладі з англійської нагромаджена. Тобто мається на увазі імовірність того, що випадкова величина набуває значень не більше заданої величини. Це синоним терміну "функція розподілу", а не терміну "зростаюча". Вона завжди є неспадною.--Syst analytic 17:14, 18 вересня 2010 (UTC)
thread_title:  Кумулятивна? 

message: Поняття положення та центру розподілу є синонимами. Основними показниками положення (центру) є математичне сподівання, медіана та мода. 
Якщо є посилання на статтю про медіану, то недоцільно наводити у тексті статті визначення й тим більше позначення цієї характеристики. Або потрібно це робити для всіх інших характеристик.
thread_title:  Характеристики розподілу
Обговорення категорії:Шаблони:Незавершені статті

message: Треба табличку зробить --[[Користувач:Minia|Minia]] 10:23, 9 квітня 2007 (UTC)

message: А основна стаття категорії — яка?--[[Користувач:Albedo|<font color=white face="Sans serif">A®</font></sup></b>]] 19:05, 3 січня 2008 (UTC)

message: Нащо шаблони відносити одночасно до підкатегорії і до загальної? Чи є користь із загального списку? --ASƨɐ 01:37, 24 квітня 2012 (UTC)
thread_title:  Чи потрібний загальний список?
Обговорення:Фредді Мерк'юрі

message: 

Може просто Меркурі?
replies: text: Або з апострфом: Мерк'юрі?--лк 12:35, 28 вересня 2007 (UTC)

text: Не певен, чи має місце у статті речення: «Зріст Фредді — 176,5 см. Брюнет, очі темнокарі.»--лк 12:39, 28 вересня 2007 (UTC)

text: …або: «…помер від СНІДу.»--лк 12:41, 28 вересня 2007 (UTC)

message: відкинено зміни користувача, який грається текстом.—[[Користувач:Albedo|<font color=white face="Sans serif">A®</font></sup></b>]] 20:33, 4 листопада 2007 (UTC)

message: Цікаво, а навіщо «Меркюрі» перейменовано на «Мерк'юрі»? Джерела українською використовують більше «Меркюрі». --Tigga 07:23, 4 січня 2009 (UTC)
replies: text: Джерела українською можуть писати собі як завгодно, воно від того так частіше не вимовляється. --Drundia [ˈd̪r̠ʲʊɲ̟ɟ̟ɐ] 21:42, 7 травня 2010 (UTC)
thread_title: Мерк'юрі

message: У переліку груп, Smile вело на сторінку з альбомом Ані Лорак. Можливо це хтось спеціально зробив, немов би вказуючи на "Smile"?) --з повагою, sandric 04:46, 5 вересня 2011 (UTC)
thread_title: Smile посилало на альбом Ані Лорак

message: Автори, ви б уже визначились, чи шо?
І чому Бульсара, а не Балсара?
thread_title: Фаррух, Фарокх, Фарохх

message: Згідно з https://uk.forvo.com/search/%E0%AA%AB%E0%AA%BE%E0%AA%B0%E0%AB%8B%E0%AA%96%20%E0%AA%AC%E0%AA%B2%E0%AA%B8%E0%AA%BE%E0%AA%B0%E0%AA%BE/
Звучить як Фаррук Балсара, В статті чогось маємо Фаррух Булсара і Фаррух Бульсара. Поки що повиправляю на Булсара.-- Володимир Ф  (обговорення) 19:53, 26 січня 2019 (UTC)
thread_title:  Фаррук Балсара ?  

message: Oleksandr Tahayev Ви б вже якось номінували цю статтю у добрі. Може додали ще чогось з іншомовних сторінок — і подали номінацію, бо це не рядова стаття, популярна, і про мегазірку все ж таки. І моїм сторінкам від цього теж було б не погано.--Парус (обговорення) 15:18, 24 березня 2024 (UTC)
replies: text: Не маю зараз часу. Хочу ґрунтовно підготуватися до Олімпіади, так щоб з відповідних видів спорту було написано про минулі змагання. Та й інші є заняття. В майбутньому побачу. Десь, до речі, має вийти книжка про Мерк'юрі українською. Якщо буде інформативна, то ще з нею вичитаю, а вже тоді можна буде подавати.--Oleksandr Tahayev (обговорення) 17:04, 24 березня 2024 (UTC)
replies: text: :Oleksandr Tahayev Якщо колись номінуєте — то цим Ви зробити дуже корисну справу для Укрвікі, бо кожна поважаюча себе Вікіпедія має мати статусну статтю про Фредді Мерк'юрі.--Парус (обговорення) 17:31, 24 березня 2024 (UTC)
thread_title:  Статус доброї