lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Обговорення:Коноплі

message: Я пропоную, щоб ми розділимо Коноплі в Україні і Коноплі в Японії з цієї статті і створювати нові окремі статті. Таким чином, кожен з них буде з'являтися в "Категорія: Україна" і "Категорія: Японія" дерева, можуть бути пов'язані з їх еквівалент на інших мовах і т.д. Хто-небудь проти? Goonsquad LCpl Mulvaney (обговорення) 05:08, 26 січня 2017 (UTC)
thread_title:  Розділити [[Коноплі  в Україні]] і [[Коноплі  в Японії]]?
Обговорення:Чапля північна

message: Я трошки прибрав посилання на терміни, яким навчають дітей у дитсадку: зелений, жовтий, сірий кольори; крило, шия і т.п. Адже згодьтесь, важко припустити, що читач статті сьогодні прилетів з марса або взагалі не є біологічною істотою. Mykola Swarnyk (обговорення) 04:26, 18 червня 2014 (UTC)
thread_title:  Надмірні внутрішні посилання
Обговорення:Віслюк

message: У цій статті про віслюка зазначено:
"Осляча шкіра в середні віки вважалася найліпшою для виготовлення пергаменту."
Поряд з тим у статті Пергамент:
"Шкіру віслюка для виробництва пергаменту не застосовували."
Хто може роз'яснити?
У багатьох джерелах написано, що використовували, а от наскільки широко? не думаю, що широко, адже були корови, вівці, коні та кози. --Sehrg (обговорення) 10:17, 18 вересня 2016 (UTC)
thread_title:  Шкіра
Обговорення:Кит синій

message: Оскільки назву «кит» використано як родову для Balaena (гренландського кита), до якого синій кит не належить, чи припустимо використовувати для тривіальної назви «синій кит» порядок слів як у бінарній номенклатурі — адже «кит» тут є не назвою роду, а виключно частиною усталеної назви виду? P.Y.Python (обговорення) 09:27, 29 вересня 2018 (UTC)
thread_title:  Кит синій чи синій кит?
Обговорення:Канюк звичайний

message: Прибрав необґрунтоване посилання на словник української мови та Грінченка, оскільки ні там, ні там нема прямої вказівки на Buteo buteo. СУМ - птаха "подібна на шуліку!!!", у Грінченка - "род коршуна". Канюк і коршун (шуліка) не тотожні! Навіщо вводити в оману читача? Mykola Swarnyk (обговорення) 04:55, 29 листопада 2017 (UTC)
thread_title:  Каня
Обговорення:Пасифлора

message: Не варто поширювати назву, яка насправді не є поширеною. Хоча важко заперечити дотичність назви до біблійної тематики, але це якраз і відбито в поширеній назві "страстоцвіт". На якій підставі ви її вилучили? Словник  Балла М.І.? А чому тоді не каваленрник, не годиннички Mykola Swarnyk (обговорення) 06:34, 27 вересня 2014 (UTC)
thread_title:  Мучениця
Обговорення:Кола (дерево)

message: Найімовірніше це не є достовірною інформацією. Плоди коли входили до складу напою, на початку ХХ століття, коли той напій продавався в аптеках як тонізуючий засіб. З тих пір змінилося дуже багато, і хоч виробники не розсекречують точну рецептуру напою, але дуже сумнівно щоб туди входили продукти, що мають наркотичний ефект. Вкажіть джерело подібної інформації? --Шабля (обговорення) 13:38, 14 вересня 2023 (UTC)
thread_title:  використовують у виробництві популярних напоїв кока-кола і пепсі-кола
Обговорення:Мустелові

message: Існує рід Equus, до якого належать види коней, віслюків, зебр (тобто, різні види мають різну основну назву, як і куниця та тхір). Якщо дотримуватись тієї ж логіки, яку застосували до роду Mustela, то українською мовою цей рід має називатися Еквус, родина Еквусові, і т.д. Питання 1: чому до найменування куницевих і коневих застосовується різна логіка? Питання 2: наскільки таке позначення (Мустела, Мустелові) традиційне для української біологічної термінології? Схоже, що цей варваризм почали впроваджувати лише протягом останніх десяти років (більш давніх джерел не наведено і, схоже, просто не існує) — попри наявність вже узвичаєної української назви роду та родини. P.Y.Python (обговорення) 18:04, 17 жовтня 2021 (UTC)
replies: text: З конями все простіше, ніж з куницями/тхорами. Цьому присвячена немаленька література. Але дійсно в літературі використовують і «куницеві».--Brunei (обговорення) 19:05, 17 жовтня 2021 (UTC)
replies: text: :Власне, а чи викорисовувалась якась інша українська назва цієї родини, крім «куницеві», до останнього часу? Якщо дивитись поточну статтю: всі наведені джерела для «мустелові» видано після 2010, наведені джерела для «куницеві» — близько 1980 (хоча протягом XX ст. ситуація здебільшого була така ж сама, якщо ні — поправте мене), для «тхорових» та «горностаєвих» джерел не наведено. P.Y.Python (обговорення) 18:55, 18 жовтня 2021 (UTC)
replies: text: :: Будь-ласка. Додав вам два лінки на свіжі Авторитетні Джерела XXI ст. до назв горностаєві й тхореві. --Sehrg (обговорення) 19:34, 18 жовтня 2021 (UTC)
replies: text: :::«ХХІ ст.», в даному випадку, не перевага, якщо питання стосується історії іменування таксону раніше, ніж 10-20 років тому. Як щодо більш ранніх видань (хоча б діаспорних)? Поки що вимальовується така картина: в радянські роки загальноприйнятою була назва, зроблена за російським зразком («Куницеві»), після 1992 почалися спроби перекласти назву Mustelidae буквально (що, проте, проблематично зробити одним-єдиним способом — через проблеми з українською назвою роду. Чому, власне, і в російській та більш ранній українській так не робили), і аж після 2010 вирішили ввести в українську мову латинізм, змирившись із труднощами перекладу і за будь-яку ціну уникаючи русизму. P.Y.Python (обговорення) 13:37, 24 жовтня 2021 (UTC)
replies: text: :::: Не зовсім так. У статті Загороднюк, І.; Дикий, І. недаремно вжито назву горностаєві. Адже типовий вид роду Mustela (від якого формується назва родини) є горностай. У дорадянських українських джерелах використовується назва родини куни — підручник Полянського Зоологія 1874 роду й родина кунуваті — Шарлемань М. 1927. Ссавці. — Плазуни. — Земноводяні. У ЧКУ-2009 назва куницеві. --Sehrg (обговорення) 13:52, 24 жовтня 2021 (UTC)
thread_title:  Українська назва таксону
Обговорення:Гарбуз

message: Існує деяка плутанина в термінах. Чи доречно розповідати про тикву (рос.горлянку) у статті про гарбуз (рос.тыкву)? --UeArtemis 09:04, 8 лютого 2012 (UTC)
replies: text: :краще його називати не "тыква", а "гарбуз-горлянка". --178.95.160.117 09:06, 8 лютого 2012 (UTC)
replies: text: ::Калька з російської. Горлянка це зовсім інша рослина в українській мові. Кавун-арбуз теж будемо?--UeArtemis 09:10, 8 лютого 2012 (UTC)
replies: text: ::: укр. горлянка - это рус. живучка.--UeArtemis 09:12, 8 лютого 2012 (UTC)

text: Насправді проблема не стільки в назві, скільки у тому, що це різні роди рослин.--UeArtemis 09:18, 8 лютого 2012 (UTC)
Ситуація така:
*укр. гарбуз = рос. тыква = пол. dynia;
*укр. кавун = рос. арбуз = пол. arbuz;
*укр. тиква = рос. горлянка = пол. tykwa;
*укр. диня = рос. дыня = пол. melon.
Так що обережніше з перекладами.--UeArtemis 09:58, 8 лютого 2012 (UTC)
Гарбузові відомі досить давно...
Ось і проблема статті: вона про рід, а тут місцями розповідають про сімейство.--UeArtemis 09:41, 14 лютого 2012 (UTC)
У французькій вікіпедії у розділі "гарбуз" є такі відомості: Україна посідає третє місце в світі за вирощуванням гарбуза.
http://fr.wikipedia.org/wiki/Courge
thread_title:  Тиква/Гарбуз
Обговорення:Рукола

message: Цікава там взагалі стаття. Згадано „каки́шник“, в інтернеті про нього мало хто знає. Я знайшов 1) Енциклопедичний словник Брокгауза і Єфрона — «e) полевая Г., дикая, горчец, гусеничник, какишник, местами сурепица (Sinapis arvensis) — дикорастущее сорное растение...»; 2) Флора УРСР / Ред.: М.В. Клоков, О.Д. Вісюліна. – Київ: Вид-во АН УРСР Т. 5. – 1953. – 528 с. (С. 375) — «Какишник Eruca Adans.»; 3) Фурса М. С., Литвиненко В. І., Мещеряков А. О. Рослини родини хрестоцвітих як джерело біологічно активних речовин // Фармацевтичний журнал, 1971, № 3, С. 15. — «Рід какишник (Eruca Adans.). 35 видів середземноморського роду в Союзі зустрічається один — какишник посівний. Це трав'яниста рослина.»; 4) Слоўнік беларускіх гаворак паўночна-заходняй Беларусі і яе пагранічча: у 5 т. / Ю. Ф. Мацкев (рэд.) – Мінск: Навука і тэхніка, 1980. – Т. 2. – 1980. – 728 с. (С. 360) — «5. Называць. А на дзіван у нас кажуць канапа. Вострава Мает. А ў Юравіч на гускі [назва расліны] кажуць какішнік». Ось.  --Τǿλίκ 002 (обговорення) 19:21, 18 квітня 2024 (UTC)
thread_title:  Словник 2004р. (Ю. Кобів)
Обговорення:Ворона сіра

message: * Mykola Swarnyk, звертаюся до Вас, як до адміністратора (не знаю, як правильно сказати) укр.мовної Вікіпедії. Чому стаття називається Ворона сіра, а не Ґава сіра? — Mychajlo Naumenko 4 червня 2015, 0:47 (UTC +3)
replies: text: Відповідь на сторінці обговорення користувача Mychajlo Naumenko Обговорення користувача:Mychajlo Naumenko#Ворона чи ґава. Mykola Swarnyk (обговорення) 14:44, 12 липня 2015 (UTC)
thread_title:  Ґава
Обговорення:Канюк (рід)

message: Переніс інформацію про "інші назви" з преамбули в підрозділ. Не варто подавати, як рівноцінні, форми назв, не поширені в науковому обігу. Це дезорієнтує читача. Про ці "лінгвістичні осяяння" вже кілька разів піднімалась дискусія в інших біологічних статтях, кожен раз за участю тих самих користувачів. Невже не можна навчитись раз і вже триматись чогось виробленого, а не доказувати свою оригінальність раз за разом? Mykola Swarnyk (обговорення) 19:25, 28 листопада 2017 (UTC)
thread_title:  Каня
Обговорення:Індик

message: глянь, будь ласка, останнє редагування. Я не знаю, де перевіряти наукові назви видів, та й із телефона зараз.--Piramidion  12:08, 20 жовтня 2020 (UTC)
replies: text: Є книжка Фесенка у Стефанко1982, Максима Гаврилюка та офісі ВМУА. Поки бачу за Фесенко Г. В. Вітчизняна номенклатура надродового рівня птахів світу / Г. В. Фесенко // Вісник Національного науково-природничого музею. - 2016. - Т. 14. - С. 73-85, що таки назва роду «Індик». Перейменую.--Brunei (обговорення) 15:45, 20 жовтня 2020 (UTC)
thread_title:  Назва
Обговорення:Каракурт

message: В принципі, українською, як і на усіх інших мовах, буде "чорна вдова". Назва "каракурт" (тюркською чорний жах) було привнесено з російської в останні роки, куди теж прийшло із Середньої Азії. Навіть турецькою цей павук називається Karadul - чорна вдова - а не каракурт. Тому було б доречніше назвати статтю саме українською мовою, а не "середньоазіатською". Слід тільки підібрати джерело української назви. --Yuriy Kvach (обговорення) 08:34, 18 травня 2016 (UTC)
replies: text: А звідки ця назва в українській? У нас майже нема народних назв для павуків, а тут ще й нечастий гість в наших полісько-лісостепових краях. До потепління каракурт жив на півдні степів, де якраз панували тюркомовні народи. Як його називають киримли чи караїми з татарами, цікаво? В радянській літературі «чорною вдовою» називали американських та австралійських павуків роду Latrodectus. Може, має сенс залишити «чорну вдову» для роду, а 13-плямистого таки в каракурти записати? Звісно, треба б джерел позбирати.--Brunei (обговорення) 12:08, 18 травня 2016 (UTC)
replies: text: : Перепрошую що відповідаю на комент запізно - пропустив його в свій час. Щодо назви - я родом з півдня і про небезпечну чорну вдову чув ще у дитинстві (а це, на жаль, було майже сорок років тому). При тому в селах люди про американських чорних вдів і не чули, так що назва суто українська (точніше загально-європейська, до Америки мабуть просто занесли колоністи). На півдні чорні вдови були завжди, їх завжди боялися, і само собою для них вживалася українська назва. Інша справа, що ми користуємося радянською літературою, де приведені російські назви, такі як "каракурт" (в Росії їх ніколи не було, тому вони використовують назву середньоазійську).--Yuriy Kvach (обговорення) 17:30, 24 липня 2016 (UTC)
thread_title: Назва статті
Обговорення:Побережник аляскинський

message: Стаття перейменована з «Американський побережник» на «Побережник американський» і йдеться в ній про Calidris mauri, але насправді ця назва (Американський побережник) і саме в такому порядку "забита" за назвою роду Aphriza. Американський побережник Aphriza споріднений з родом Calidris, деякі спеціалісти вважають що Aphriza і Calidris треба об'єднати. Але наразі в укр. літературі (Фесенко Г. В. Назви родів у вітчизняному іменуванні птахів світу. Негоробині. Частина 1. Вісник Національного науково-природничого музею, 2013, № 11. — С. 63-86.) роди баранцевих представлені саме так. Як бачите, 2013 рік. Можна також подивитись у Баранцеві (птахи). Там є така інформація. Тому треба мабуть інформацію про Calidris mauri перенести в нову статтю, або перейменувати статтю назад та подати інфо про Aphriza, щось таке. Ну і джерел на «Побережник американський» не видно. Mykola Swarnyk (обговорення) 00:01, 8 лютого 2016 (UTC)
thread_title:  Вид чи рід?
Обговорення:Мускатник

message: в програмі "Секретний фронт" на ICTV-2 з Антоном Мухарським є інфа, але чи це АД? --Rpvmlviv (обговорення) 11:55, 15 грудня 2023 (UTC)
thread_title:  В шпигунстві
Обговорення:Орябок

message: Тут обговорити, що саме має бути і чого не має бути. Та які на це є джерела. --GPV (обговорення) 15:35, 8 липня 2021 (UTC)
replies: text: Угу, точно. Mykola Swarnyk (обговорення) 16:34, 8 липня 2021 (UTC)
replies: text: : Пропоную вилучити весь розділ про полювання на орябка, тим більше половина описаних «технологій» — це чисте браоконьєрство. В Україні вже давно повна заборона полювання на орябків. Взагалі-то, може й можна так полювати на птаха десь у Сибіру, але у читача може скластися враження, що вікіпедія заохочує промисел червонокнижних птахів «по російському типу». Та й, думаю, ті часи і в Росії минулися, коли їх "заготовляли" тоннами. Якщо не надійде заперечень, вилучу через два тижні. Mykola Swarnyk (обговорення) 00:40, 14 липня 2021 (UTC)
replies: text: :: А якже ВП:НТЗ ? --GPV (обговорення) 07:09, 14 липня 2021 (UTC)
replies: text: ::: Підтримую думку п. Mykola Swarnyk. Крім наведених вище аргументів, опис методів полювання не відповідає вимогам ВП:ЧНЄВ, адже дуже подібний до інструкції щодо певних дій.--Maxim Gavrilyuk (обговорення) 12:36, 14 липня 2021 (UTC)
replies: text: :::: Тоді можливо є сенс скоротити розділ до мінімуму та для збереження нейтральності. --GPV (обговорення) 17:30, 14 липня 2021 (UTC)
replies: text: ::::: Нейтральним описом полювання на червонокнижний вид буде 1) Сказати що полювання заборонене, тому про нього не може бути й мови; 2) якщо такі випадки десь будуть, якої шкоди це може завдати 3) які санкції передбачені: вилучення зброї? штраф? який саме штраф у яких країнах? а може ув'язнення за повторне порушення? Хай читають про браконьєрство в Рувікі - мені не шкода. Mykola Swarnyk (обговорення) 02:40, 17 липня 2021 (UTC)
replies: text: :::::: Одне не заміняє інше. Можна сказати, що було до такого-то року, потім заборонено там і там, а потім взагалі. В яких країнах зараз заборонено? 1- так; 2 - відповідальність за такі дії 3 - не досліджував але думаю коротко можливо і це. --GPV (обговорення) 05:20, 17 липня 2021 (UTC)
thread_title:  Полювання
Обговорення:Мартин (птах)

message: Шановний . У статті йдеться саме про мартинів (Larus). Стаття є за умовчанням біологічною, не літературознавчою і не діалектологічною. Тому дивімось ВП:БіолСт і застосовуймо біологічні підходи. В англійській статті (якщо перейдете на неї) пише, що латинське Larus від грецького λάῥος стосувалось будь-якого морського птаха. Її застосували саме до мартина, бо так у 1815 вирішив один французький орнітолог. Ця назва до певної міри умовна. Цілком зрозуміло, що ані селяни Васильченка, ані греки-румеї не мали таких просунутих орнітологічних знань, щоб відрізняти мартина від крячка, крячка від водоріза, а водоріза від чайки. Тому прошу вас, не треба «відкриттів» про Васильченка та про румеїв. Обидва ці додані вами посилання жодного підтвердження, що саме мали на увазі ці автори - чайку-чайку (Vanellis) чи чайку-мартина (Larus) не мають. Я їх вилучу, якщо не буде відповідних аргументів. Ще раз повторюсь - це орнітологічна стаття, вона саме про мартина, а не про жінок, які в розпачі здіймають руки і тому нагадують або чайку, або мартина. Я б узагалі цей пасаж про те, хто яких птахів плутає вилучив як неенциклопедичний. Тим більше, що у 2005-2007 роках сам рід Larus був розділений ще на чотири, тому нашим орнітологам доведеться добре пошкребти у синонімії, щоб вишкребти для кожного з них українську назву! Розумієте, до чого справа йде? До подрібнення, а не до генералізації. Успіхів вам і дякую, що переживаєте за птахів. Mykola Swarnyk (обговорення) 15:49, 4 серпня 2021 (UTC)
thread_title:  Назва
Обговорення:Лящ

message: На малюнку з акваріумом зображений не лящ, а плотвиця
replies: text: дякую! Це - помилка на коммонзі, зара будемо виправляти. --Yuriy Kvach (обговорення) 16:54, 30 січня 2013 (UTC)

message: Вид належить до монотипового роду лящ, тому назва виду має відповідати назві роду. Тому статтю слід назвати лящ. --Yuriy Kvach (обговорення) 17:01, 30 січня 2013 (UTC)
thread_title: Зміна назви
Обговорення:Камелія

message: Вилучив згадку про цю «кримську камелію», бо в єдиній інтернет-згадці, яку я знайшов і яка дослівно повторює цитату « На південному узбережжі Криму росте здичавіло камелія гвоздична (або евгенопольна, Camellia sassanqua)», наведене фото звичайної гвоздики, а не ніякої не камелії. Обережніше з цим, можливі містифікації. Якщо знайдеться реальне повідомлення про Camellia sassanqua і адекватна ботанічна назва, можна буде додати, але не те що було. Mykola Swarnyk (обговорення) 05:50, 15 грудня 2020 (UTC)
thread_title:  "евгенопольна"
Обговорення:Саджа

message: У говорах са́джа «сажа». --Микола Івкі (обговорення) 13:47, 27 вересня 2017 (UTC), --Микола Івкі (обговорення) 13:20, 4 жовтня 2017 (UTC)
thread_title:  Саджа і сажа
Обговорення:Альбатрос чорнобровий

message: Бачу перейменування виду з укр на лат і назад. Стефанко1982 пише: Фесенко. Але у Фесенка рід не названий, у списку навіть нема Thalassarche, лише для Diomedea melanophris у дужках Thalassarche melanophris. Може щось про рід бодай прояснити? Diomedea лишилась альбатрос, а Thalassarche вже якусь іншу назву ймовірно матиме, принаймні в Avibase покищо нічого нема. Словом, я не певен чи варто було повертати українську назву виду після того, як написано, що Diomedea розділена. А, і оновив про список МСОП. Mykola Swarnyk (обговорення) 02:47, 13 квітня 2023 (UTC)
replies: text: На даний момент із назвою виду все гаразд, адже вона є у Фесенка (2018). Варто додати до статті інформацію про зміну в систематиці та чекати, коли в наукових джерелах рід Thalassarche отримає назву українською.--Maxim Gavrilyuk (обговорення) 08:26, 13 квітня 2023 (UTC)
replies: text: : У того ж Фесенка описаний принцип «Повна незалежність назви виду від змін у латинській назві». Зокрема там зазначено: «якщо виду межах родини переводять до іншого роду, то йогонаціональна назвазалишається незмінною»--Стефанко1982 (обговорення) 11:57, 13 квітня 2023 (UTC)
thread_title:  Назва
Обговорення:Журавець (рослина)

message: Жураве́ць це Hypericum perforatum L. --ЮеАртеміс (обговорення) 17:29, 26 жовтня 2016 (UTC)
replies: text: Голубе наш сизокрилий, читачу одного НЕ БОТАНІЧНОГО словника, стримайтесь зі своїми агресивними одкровеннями на ботанічні теми, це вікіпедія, — джерела, будь ласка, наводити при зміні інформації (зміні ВАМИ, шановний), а не вносити на ходу. Mykola Swarnyk (обговорення) 04:24, 28 жовтня 2016 (UTC)

text: Єдине україномовне джерело в статті - УРЕ. І там не журавеЦь, а журавеЛь! Підлог, пане!--ЮеАртеміс (обговорення) 05:46, 28 жовтня 2016 (UTC)
replies: text: :Навіть одна літера має дуже велике значення. Вовчуга і вовчуг - різні рослини.--ЮеАртеміс (обговорення) 05:56, 28 жовтня 2016 (UTC)

text: А, Ви додали Словник українських наукових і народних назв судинних рослин. Зараз загуглимо.--ЮеАртеміс (обговорення) 05:47, 28 жовтня 2016 (UTC)
replies: text: :На жаль, джерело відсутнє в повному обсязі в мережі і є неперевірним.--ЮеАртеміс (обговорення) 05:52, 28 жовтня 2016 (UTC)
replies: text: ::Все є і все є перевірним. Не поріть дурниць. Напишу вам на особисту сторінку. Mykola Swarnyk (обговорення) 03:11, 29 жовтня 2016 (UTC)
thread_title:  Журавець
Обговорення:Журавець великокореневищний

message: У Грінченка журавець це звіробій (Hypericum perforatum).--ЮеАртеміс (обговорення) 17:25, 26 жовтня 2016 (UTC)
replies: text: А у Верхратського, в Словнику ботанічної номенклатури (1928), Визначнику (1987) і в Кобіва (2004) - журавець це герань. Взагалі народні назви доволі багатозначні. Не дивуйтесь що в різних джерелах буде по-різному. Mykola Swarnyk (обговорення) 02:14, 28 жовтня 2016 (UTC)
replies: text: : Спеціально для ВАС рекомендації щодо оформлення біологічних статей: 
Українські назви рослин:
    Кобів Ю. Словник українських наукових і народних назв судинних рослин. — Київ : Наук. думка, 2004. — 800 с. — ISBN 966-00-0355-2.
    Нечитайло В. А., Кучерява Л. Ф. Ботаніка. Вищі рослини. — Київ : Фітосоціоцентр, 2001. — 432 с. — 500 прим. — ISBN 966-7459-80-2.
    Довідник назв рослин України від НТШ
    Червона книга України
    Доброчаева Д. Н., Котов М. И., Прокудин Ю. Н. и др. Определитель высших растений Украины. — Київ : Наук. думка, 1987. — 548 с.
    Н. М. Грабарець, М. О. Гарбарець. Словник наукових і народних назв лікарських рослин України: довідник. Тернопіль : Навчальна книга – Богдан, 2012. – 80 с. + 32 с. іл. вкл. ISBN 978-966-10-2359-7.
Бачите серед них Грінченка? Нема. Прошу перечитати ВП:БіолСт і утриматись від різких рухів. Mykola Swarnyk (обговорення) 05:05, 28 жовтня 2016 (UTC)
replies: text: :: А якщо вас, ЮеАртеміс, цікавить, звідки "журавець"-звіробій взявся в Грінченка - то це не що інше як спотворене польське dziurawiec, тобто прямий переклад латинки видового прикметника звіробою perforatum - правда ж надто вже прозаїчно, як на такий "унікальний скарб" цієї "народної перлини", збереженої Грінченком? Не дивно, що більш автентичною назва "журавець" виявилась саме для гераней, і науковою спільнотою визнана як родова назва для Geranium. Це, звичайно, якщо вас цікавлять назви, а не самоутвердження. Mykola Swarnyk (обговорення) 17:33, 29 жовтня 2016 (UTC)
thread_title:  Журавець
Обговорення:Зорро

message: У запозичених загальних назвах подвоєння приголосних, як правило, спрощується до однієї приголосної. Виняток можливий а) на межі префіксу й кореня («іннервація», «транссексуал») або б) коли подвоєння зберігається при вимові («ванна», «тонна»). Оскільки це, ймовірно, не слово з префіксом, з яких джерел можна підтвердити, що укр. «зорро» вимовляється саме як /зор:о/? P.Y.Python (обговорення) 12:15, 14 липня 2016 (UTC)
thread_title:  Зорро чи зоро?
Обговорення:Маслина європейська

message: Шановні колеги, хто править цю статтю. Прошу звертатись до авторитетних джерел, а саме - словників, серйозних ботанічних книжок, флор і т.д. Не потрібно на свій розсуд "проштовхувати" те що у вас на слуху. Отже, гляньмо що в літературі:
- Російсько-український академічний словник 1924–33рр. (А. Кримський, С. Єфремов) (рос.-укр.)
Ма́сли́на, бот. Olea europaea – масли́на, оли́ва, масли́нове, оли́вне де́рево. [Си́вая масли́на (Крим.). Оли́ви срі́бне ли́стя (Л. Укр.)]. Дикая -на, см. Лох.
- Словарь української мови 1909р. (Б. Грінченко) (укр.-рос.)
Масли́на, -ни, ж. Оливка, плодъ масличнаго дерева, Olea europaea L.
- Словник українських наукових і народних назв судинних рослин 2004р. (Ю. Кобів) (укр.)
Olea L. — масли́на (Сл, Ру, Оп), оли́вкове де́рево.
Olea europaea L. — масли́на європе́йська (Ру, Оп), оли́вкове де́рево європе́йське; масли́на европе́йська (Вх6, Сл), оливне дерево (Во, Вх6; Сл, Mk), оли́вник европейський (Вх1, Вх6); масли́на (Рг1, Пс, Жл, Hl, Ум, Гр, Ів, Сл, Mk, Ук — БУ), масли́нне де́рево (Жл), масли́чина (Во, Ан, Жл), масличне дерево (Во), оли́ва (Рг1, Пс, Гр, Ду, Сл, Ук), оли́вина (Жл, Сл), оли́вка (Ук), оли́вкове де́рево (Ук), оливник (Сл).
- Словарь росийсько-український 1893–1898рр. (М.Уманець, А.Спілка.) (рос.-укр.)
Ма́слина, рос. Olea Europaea = масли́на.
Де ви бачите оливку (укр.)? Дякую. Mykola Swarnyk (обговорення) 05:37, 9 червня 2014 (UTC)
thread_title:  Маслина/Оливка