lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Обговорення шаблону:Слов'янські розділи Вікіпедії

message: *  --Consigliere Обг 13:46, 8 вересня 2011 (UTC)
thread_title:  Популярність 

thread_title:  Використання 

message: Чи не можна зробити з гербами? Κελεός (обговорення) 04:27, 23 серпня 2012 (UTC)
replies: text: Вітаю! Можна, тільки для цього треба переробити шаблон (додати один параметр для зміни «прапор/герб»). Якщо чесно, то у мене бажання додавати сюди ще й герби не має, може, якщо Ви вмієте, то самі це зробите? Це буде повна аналогія, як у РуВікі зроблений шаблон «Найбільші Вікіпедії». З повагою --Consigliere Обг 11:02, 23 серпня 2012 (UTC)
replies: text: : Який символ підійде для старослов'янської вікіпедії? —ΚελεόςΣ 03:03, 24 серпня 2012 (UTC)
replies: text: :: Отож бо й воно. Не було тоді спільного гербу. Можливо підійде якийсь загальнослов'янський символ... З повагою --Consigliere Обг 14:36, 27 серпня 2012 (UTC)
thread_title:  Гербы 

message: : Чому прапори верхньолужицької та нижньолужицької вікіпедій відрізняються від прапорів Верхньої Лужиці та Нижньої Лужиці відповідно? --Sehrg (обговорення) 17:00, 12 грудня 2015 (UTC)
thread_title:  Прапори
Обговорення:Озброєння

message: Відмова від класифікації нематеріальних засобів дії на супротивника як "озброєння" веде до недооцінювання їх ролі, як засобів ведення війни. В першу чергу, це стосується інформаційно-технологічних процесів і алгоритмів, що використовуються для враження або знищення об'єктів інформаційної інфраструктури супротивника. В цілому, таке недооцінювання веде до зниження обороноздатності країни.
У той же час,  в країнах, де визнана роль нематеріальних засобів дії на супротивника як озброєння (США та Ізраїль), створений новий рід військ - інформаційні війська. Це надає стратегічну перевагу таким державам над супротивником.
У зв'язку з цим пропоную визнати "озброєнням"  такі нематеріальні засоби дії на супротивника, як  інформаційно-технологічні процеси і алгоритми, що використовуються для виведення з ладу або знищення об'єктів інфраструктури та живої сили (таке теж можливо!) супротивника.
Пропоную таке озброєння класифікувати як інформаційне.
thread_title:  Новий клас озброєння: Інформаційне озброєння
Обговорення:Астурія

message: == Regional President ==
Can somebody change the information about the asturian president? There is a new president since july 2011 (after regional elections on may 2011). His name is Francisco Álvarez-Cascos Fernández, and his party Foro Asturias - FAC.  --Etienfr 15:26, 9 вересня 2011 (UTC)
replies: text: — NickK 15:29, 9 вересня 2011 (UTC)
Обговорення:Нетриус

message: Чому Нетріус? Російською Нітріус, назви рибгоспів через І. 
Приклад Рибгосп Нітріус
-Kossa b (обговорення) 20:24, 10 січня 2016 (UTC)
thread_title:  Нетріус чи Нітріус?
Обговорення:Маршрутне таксі № 579 (Київ)

message: Ця стаття є об'єктом контроверсійних номінацій. Прохання не вилучати СО навіть за відсутності основної сторінки. --Nina Shenturk (обговорення) 22:11, 27 жовтня 2020 (UTC)
thread_title:  Адміністраторам
Обговорення:Алкени

message: А чим вам не подобаються сульфокислоти?
Сульфокислоти — це R-SO2-OH, а в цій реакції утворюються R-O-SO2-OH Illya Shevchenko1 (обговорення) 14:15, 14 червня 2020 (UTC)Illya Shevchenko1
replies: text: А якщо ви вже цим займаєтесь — чи немає у вас джерела? Бо я, якщо чесно, якось ніколи не чув про таку реакцію. Зазвичай алкілгідросульфати отримують зі спиртів й SO3, наприклад...--KondratiukM (обговорення) 15:35, 14 червня 2020 (UTC)
replies: text: :Д. Г. Кузнецов Органическая химия: Учебное пособие. — СПб.:
Издательство «Лань», 2016. — 556 с. — ISBN 978-5-8114-1913-5, ст. 115
thread_title:  Сульфокислоти 

message: У таблиці в розділі "Фізичні властивості" вказано, що температура плавлення октену - -101,7, нонену - -81,4, але при цьому написано, що при звичайній температурі це тверді речовини. Illya Shevchenko1 (обговорення) 13:05, 1 травня 2023 (UTC)
thread_title:  Агрегатний стан
Обговорення:Масагети

message: Не важко помітити, що данна стаття є перекладом аналогічної російської статті. Але переклад  «великі (великі) гети», що почасти близько «так (великі) юечжі» за давньокитайськими літописами." є почасти не вірним. Так в першій частині речення доцільно залишити тільки оди раз "великі", так як російські слова "великие" и "большие" в українській мові позначаються одним і тим самим словом. Вираз «так (великі) юечжі» взагалі є  не вірний, бо є невдалим перекладом «да (большие) юечжи», де "да" не аналог українського "так", а китайське слово, яке значить по-українські - "великий".
А подвійна С точно зберігається? Це непритаманне українській мові.--ЮеАртеміс (обговорення) 17:53, 10 серпня 2016 (UTC)
thread_title:  Якість перекладу
Обговорення:LCT

message: Власне це перше питання до автора статті. Інше - чому ви шаблон вставляєте посередині статті? Так досить незручно... Ну і ще кілька маленьких. Але то вже технічні. Якщо відгукнетеся принаймні на ті, то побалакаємо! А так, статті - цікаві, гарну роботу робите! ;-) З повагою, --Nickispeaki 19:25, 11 вересня 2011 (UTC)
thread_title:  Що таке Кар'єра?
Обговорення:Давньоскандинавська мова

message: * Відкотив вандальні правки «футболіста» ZERTINHO, який викинув зі статті усю літературу і класифікацію .
** Якщо бажаєте, щоб ваші правки не відкочували, як ви висловились, «футболісти», то краще зареєструйтеся, бо редагування незареєстрованого користувача, який видаляє половину статті, виглядає як мінімум дивно, а як максимум, вандально. Так що перед тим, як когось у чомусь звинувачувати, подивіться на себе, шановний анонім. --ZERTINHO (обговорення) 07:02, 18 жовтня 2021 (UTC)
thread_title:  Вандалізм
Обговорення:Сталий розвиток

message: На мою думку фраза "сталий розвиток" - це повний маразм. Адже "сталий" означає, що ми фактично стоїмо на місці не розвиваємося. Я не знаю, хто серед українських науковців започаткував цей абсурд...
Чому не можна сказати "збалансований розвиток", "гармонійний розвиток", "стійкий розвиток"? Чому він "сталий"?
replies: text: є ще у назовництв — зважене зростання--Albedo (обговорення) 11:42, 25 грудня 2015 (UTC)

text: Див. тлумачні словники. Все ОК.--ЮеАртеміс (обговорення) 14:30, 6 березня 2019 (UTC)
thread_title:  сталий розвиток 

message: Виніс розширений опис Порядку дій на ХХІ ст... в окрему статтю: Порядок денний на ХХІ століття --steppenwolf 13:24, 12 вересня 2011 (UTC)
thread_title:  скорочення тексту 

message: Приклад --Perohanych (обговорення) 14:37, 7 червня 2013 (UTC)
thread_title:  Нова тема
Обговорення:Епітаксія (технологія)

message: Непогано було б об'єднати з Епітаксія (мінералогія) - бо одне й те ж явище.Stas000D (обговорення) 03:33, 22 серпня 2012 (UTC)
replies: text: Там мінерали, тут напівпровідники... не зовсім те. Тим більше ця стаття більша і загальніша... ніхто не приєднує таке до меншого. --Щиро Ваш, Дивний 14:53, 6 вересня 2012 (UTC)
thread_title:  Пропозиції
Обговорення:Дослідник

message: «Дослідник —
людина яка веде дослідження,
займається науковими дослідженнями,...
Дослідник займається дослідженням»
- Шановний пане-авторе Sanya3! У вас в тексті статті (в її преамбулі!) тричі зустрічається тавтологія. Чи не забагато?--85.176.148.98 07:27, 7 червня 2012 (UTC)
replies: text: Ні. Не всі дослідження є науковими і не всі дослідники обов'язково науковці. А взагалі, якщо щось не подобається, робіть корисні зміни. Це займає менше часу ніж писання таких коментарів, та й в інших не відбирає дорогоцінний час.--Sanya3 (обговорення) 08:08, 7 січня 2013 (UTC)
thread_title:  Тавтологія
Обговорення:Асоціація українських моніторів дотримання прав людини в діяльності правоохоронних органів

message: Варто розкрити скорочення EVZ, NED, КІСІ ХІСІ. --Olvin 17:21, 19 вересня 2011 (UTC)
thread_title:  Скрочення 

message: # У розділі історія: Конкретні нормативні акти, відповідно до яких будувалася діяльність УМДПЛ у складі міністерства.
# Хто з асоціації УМДПЛ брав учать у реалізації міжнародних проектів і яких саме  Звідки про це відомо? Це якось можна підтвердити?
# Що експерти асоціації входили до робочих груп з підготовки законопроектів та національних планів. Хто саме?  Звідки про це відомо (чим підтверджується)?
--Olvin 22:40, 21 вересня 2011 (UTC)
replies: text: Це можливо підтвердити лише внутрішніми документами організації, яка виграла грант (контракти, бухгалтерські документи тощо). Ці документи не можуть бути опубліковані в інтернеті. --itelichkin 10:08, 26 вересня 2011 (UTC)
replies: text: : Тоді відповідну інформацію слід вилучити зі статті як непідтверджену. Почитайте щодо цього ВП:Верифіковуваність#Верифіковуваність, не істинність. --Olvin 09:20, 26 вересня 2011 (UTC)
replies: text: :: Видалив ті проекти, на які не знайшов посилання. --itelichkin 10:08, 26 вересня 2011 (UTC)
thread_title:  Потрібні посилання
Обговорення:8 км (зупинний пункт, Південно-Західна залізниця)

message: Тут, мабуть, аналогічна ситуація, як із постом 915 км. За якими документами це роз'їзд? В даний час 8 км не може бути роз'їздом за означенням (нема колійного розвитку), та й в службових розкладах Південно-Західної залізниці його нема, а там вказуються всі роздільні пункти. Більше того, роз'їзду не може бути на двоколійних залізницях, тут він називається обгонним пунктом. — ALP 20:45, 12 вересня 2011 (UTC)
replies: text: Та сама телеграма, що і для поста 915 км: Зуп. Пункт 8 км (343634) у Роз'їзд 8 км (рос. Рзд 8 км), Фастів 1 - 8 км, Миронівка - 95 км --Анатолій (обг.) 22:10, 12 вересня 2011 (UTC)
thread_title: Untitled
Обговорення:Катехізис

message: Попри те, що в орфографічному словнику подано катехізис, українські церкви порівняно менше вживають це слово в такому вигляді. Детальніше див. тут.--Q13 11:58, 13 вересня 2011 (UTC)
replies: text: У нас не церковна енциклопедія, а всеукраїнська. Тому повертаю первісну назву статті, яка відповідає чинному українському правопису, - "Катехізис". А далі можете винести на перейменування "Катехізис" на "Катехизис". --Amatorov 12:11, 13 вересня 2011 (UTC)
replies: text: :Цікаво, цей термін часом не церковний? Мені здається, що хімічні терміни мають узгоджувати хіміки, а церковні — богослови. Адже що є більшим АД у цьому випадку?--Q13 12:17, 13 вересня 2011 (UTC)
replies: text: :: За правилами повертаємо первісну правописну назву статті і розгортаємо плідну дискусію на спеціально створеній сторінці перейменування статті. --Amatorov 12:19, 13 вересня 2011 (UTC)
replies: text: :::Запрошую.--Q13 12:39, 13 вересня 2011 (UTC)
replies: text: :::: Дякую. --Amatorov 12:43, 13 вересня 2011 (UTC)
thread_title: Назва

message: Прочитав дискусію Вікіпедія:Перейменування статей/Катехізис → Катехизис (13-20 вересня 2011). Підсумок відображає швидше власну думку Deineka, оскільки зовсім не враховує наведені аргументи. У більшості словників, дійсно, через «і»:
* rozum.org.ua (Словник іншомовних слів, Орфографічний словник української мови)
* slovnyk.ua
* Словники України on-line
Інші слова грецького походження: 
* ι → и та і: химера (Χίμαιρα), єхидна (Έχιδνα), схизма (σχίσμα), але хіазм (χιασμός), хіліазм (χῑλιάς), Хіос (Χίος), хітин, хітон (χιτών)
* υ → і: паренхіма (παρέγχυμα), тахікардія (ταχύς + καρδιά), брахіцефал (βραχύς + χεφαλή), хімус (χυμός)
* η → и, е та і: схема, схима (σχῆμα), але катехеза, катехізис, церк. катехизис (κατήχησις)
Yuriy Dzya dyk (обговорення) 17:50, 14 квітня 2012 (UTC).
thread_title:  Після дискусії
Обговорення шаблону:Куп'янськ — Валуйки

message: Я вбила багато часу, щоб розібратися.
Дивлячись на Тариффне Керівництво ми маємо такі гілки:
* 43-041 (Тополї - Куп'янськ-Сортувальний): ... - Заоскілля - Оливине - Парк Східного Прибуття/823 км - Куп'янськ-Сортувальний)
* 43-068 (Куп'янськ-Південний - Куп'янськ-Сортувальний): ... - 152 км - Оливине - Парк Східного Прибуття/823 км - Куп'янськ-Сортувальний
* 43-022 (Огірцеве - Куп'янськ-Сортувальний): ... - 152 км - 154 км (немає в шаблоні) - Бригадний - Куп'янськ-Сортувальний)
* 43-055 (Куп'янськ-Південний - Заоскілля): ... - 152 км - Заоскілля
Тобто ми маємо 2 паралельні гілки між 152 км і Куп'янськ-Сортувальний:
* 152 км - Оливине - Парк Східного Прибуття/823 км - Куп'янськ-Сортувальний
* 152 км - 154 км (немає в шаблоні) - Бригадний - Куп'янськ-Сортувальний
Топографічна мапа СРСР показує, что Бригадний (майже) на одній гілці між Оливине та 823 км. Але Тариффне Керівництво говорить інше.
154 км був закритий. Супутникові знімки показують Оливине та Парк Східного Прибуття/823 км, але знайти виразні сліди Бригадного та 154 км мені не вдалося. Хтось може прояснити?
Це також відноситься до Шаблон:Бєлгород — Куп'янськ.
Solarapex (обговорення) 06:22, 19 травня 2023 (UTC)
thread_title:  Плутанина біля Куп'янська
Обговорення шаблону:Бєлгород — Куп'янськ

message: Я вбила багато часу, щоб розібратися.
Дивлячись на Тариффне Керівництво ми маємо такі гілки:
* 43-041 (Тополї - Куп'янськ-Сортувальний): ... - Заоскілля - Оливине - Парк Східного Прибуття/823 км - Куп'янськ-Сортувальний)
* 43-068 (Куп'янськ-Південний - Куп'янськ-Сортувальний): ... - 152 км - Оливине - Парк Східного Прибуття/823 км - Куп'янськ-Сортувальний
* 43-022 (Огірцеве - Куп'янськ-Сортувальний): ... - 152 км - 154 км (немає в шаблоні) - Бригадний - Куп'янськ-Сортувальний)
* 43-055 (Куп'янськ-Південний - Заоскілля): ... - 152 км - Заоскілля
Тобто ми маємо 2 паралельні гілки між 152 км і Куп'янськ-Сортувальний:
* 152 км - Оливине - Парк Східного Прибуття/823 км - Куп'янськ-Сортувальний
* 152 км - 154 км (немає в шаблоні) - Бригадний - Куп'янськ-Сортувальний
Топографічна мапа СРСР показує, что Бригадний (майже) на одній гілці між Оливине та 823 км. Але Тариффне Керівництво говорить інше.
154 км був закритий. Супутникові знімки показують Оливине та Парк Східного Прибуття/823 км, але знайти виразні сліди Бригадного та 154 км мені не вдалося. Хтось може прояснити?
Solarapex (обговорення) 06:19, 19 травня 2023 (UTC)
thread_title:  Плутанина біля Куп'янська
Обговорення:Кавадзу (Сідзуока)

message: 100,79 км², чи, може, гектарів? З огляду на чисельність та густоту населення - скоріше друге.--Shao 23:10, 13 вересня 2011 (UTC)
*Ні, саме км². Так на сайті містечка, Інституту географії та японській вікі. На півострові Ідзу мало хто живе. Японія гірська країна. --天津日高日子波限建鵜葺草葺不合命 23:15, 13 вересня 2011 (UTC)
thread_title:  Площа
Обговорення:Поливаний понеділок

message: Стаття дуже погана. Не зрозуміло, де цей звичай ще існує де ні. Не знаю як де, а на Галичині в селах до сих пір обливаються водою і не дівчат, а всіх підряд, кого тільки зустрінуть зранку і відрами:) Причому переважно обливаються діти, хоча і вже в солідному віці люди можуть обливатися. -- -- Volodimirg 07:51, 14 вересня 2011 (UTC)

message: Стаття про народні звичаї дня, що соответвуют іншим статтям (див: :pl:Śmigus-dyngus, :ru:Поливальный понедельник, :cs:Oblévačka). Статті "Великодній понеділок" відповідають інші інтервікі (див: :pl:Poniedziałek wielkanocny, :ru:Пасхальный понедельник, :cs:Velikonoční pondělí).  --Лобачев Владимир (обговорення) 13:18, 21 серпня 2012 (UTC)
thread_title:  Великодній понеділок → Поливаний понедiлок
Обговорення:Котові

message: Чому не котячі?--AlexusUkr 09:38, 14 вересня 2011 (UTC)
replies: text: "-ачі/ячі" використовують для словосполучень, переважно з позначенням належності (підпорядкованості) до об'єкту: котяче око, мишача нора, собача пісня, козлячі роги, свиняче корито, риб'яча луска.... для назв родин вживають морфему "-ові/-еві": родина коропові, родина хом'якові, родина котові і т.д. ніхто не пише "сімейство чаплячі", пишуть "родина чаплеві". очі можуть бути і котячими, але родина - котові. для непосвячених є перенаправлення, у т.ч. й на цю сторінку зі слова котячі. морфеми див. на стор. "вернакулярна назва тварин". --ursus 10:57, 14 вересня 2011 (UTC)
thread_title:  Назва
Обговорення:2+2

message: Оскільки адміністрація наразі не бажає втручатися, повернув статтю до варіанту №7617755, скасувавши невмотивовані скасування моїх правок користувачем 95.133.193.231. --94.27.80.81 12:51, 14 вересня 2011 (UTC) aka 188.163.98.118
thread_title:  Правки користувача 95.133.193.231
Обговорення:Герб Гамбії

message: Герб Гамбії офіційно використовується з 18 листопада 1964 року.
На гербі зображено двох левів, які однійєю лапою тримають сокиру і сапу, а іншою підтримують щит, на якому змальовані перехрещена сокира і сапа. Зверху над щитом розміщений геральдичний шолом лицаря, огорнений пальмовою гілкою . У нижній частині герба написаний національний девіз : Прогрес — Мир — Процвітання (англ. Progress — Peace — Prosperity).
==== Значення ==== 
Два леви символізують колоніальну історію країни як частини Британської імперії. Перехрещена сокира і сапа означають важливість сільського господарства для країни, а також символізують дві основні етнічні групи — мандінка і фульбе. Блакитне поле щита — символ того, що країна протягується вздовж річки — Гамбія.
thread_title:  Герб Гамбії 

message: Два леви символізують колоніальну історію країни як частини Британської імперії. Перехрещена сокира і сапа означають важливість сільського господарства для країни, а також символізують дві основні етнічні групи — мандінка і фульбе. Блакитне поле щита — символ того, що країна протягується вздовж річки — Гамбія.
thread_title:  Значення
Обговорення:Кнорозов Юрій Валентинович

message: [Статистика з моменту створення]

message: Колезі, який створив цю статтю.
Дуже добре, що вона є, бо нашого кореня чоловік. Але тут явно присутній машинний переклад з російської. Треба уважніше...
replies: text: ::Дякую за зауваження. Це була одна з перших спроб, згоден - не дуже вдала. Зараз перекладаю самостійно, не використовуючі електронні засоби перекладу - виходить майже без помилок...але, слід зауважити, що проблема була мені відома, і я додав до тексту шаблони "перекладаю" та "працюю". Нажаль, наразі змушений знаходитись у віківідпустці, про що теж, доречі, повідомив. Ні в якому разі не кинув доопрацювання цієї статті, і ще до кінця поточного року планував завершити редагування, та додати нові відомості. Дякую за співпрацю та сподіваюсь на подальший розвиток статтей!--StorkMan (обговорення) 07:11, 5 грудня 2012 (UTC)
Треба додати українських джерел, бо неправильно, що стаття про українця написана за російськими. Ось джерело, наприклад. Ще.--ЮеАртеміс (обговорення) 06:58, 1 листопада 2019 (UTC)
thread_title:  Стиль тексту 

message: Кно́рос = кнур.--ЮеАртеміс (обговорення) 09:42, 21 серпня 2017 (UTC)
Те саме, що корноз.--ЮеАртеміс (обговорення) 10:04, 30 серпня 2018 (UTC)
До речі, чи можна вважати надійним джерело Ершова Г.Г. Юрий Валентинович Кнорозов // Портреты историков. Время и судьбы. М., Наука, 2004. С.474-491. ????--ЮеАртеміс (обговорення) 06:50, 1 листопада 2019 (UTC)
thread_title:  Про це українське прізвище 

message: У нього батько й дід — українці.--ЮеАртеміс (обговорення) 07:17, 29 травня 2021 (UTC)
thread_title:  Походження
Обговорення:Навчальна аудиторія

message: До перейменовувача, вітаю! А чи є у Вас хоч одне ВП:АД, де «аудиторія» називається «слухальнею». Бо, якщо чесно, то надто діалектне слово Ви запропонували. З повагою --Consigliere Обг 14:33, 14 вересня 2011 (UTC)
replies: text: Цей добродій веде на БіБіСі блог про українську мову. На сторінці ви можете знайти файл для аудіювання. Ввімкніть його, будь ласка, на 14 хвилині, проаудіюєте чи прослухайте наступні три хвилини. І подайте свою опінію чи думку. Дякую. Взагалі, там вся передача 49 хвилин, якщо є час, варто прослухати всю. --Igor Yalovecky 06:26, 15 вересня 2011 (UTC)
replies: text: : Не вдалось прослухати зараз (плеєр «глючить»), може пізніше спробую. Я так розумію, що це оцей шановник чоловік пропонує таку назву (знайшов інші його інтерв'ю в Інеті). Але я ніде не зустрічав широкого використання слова «слухальня», напевно це іновації в мові (хоча подаються, як питомо укр. слова, наприклад див. тут, на літеру А). Знайшов навіть, що по білоруськи «аудиторія» буде «слухальня» (див. тут). А раз так, то пропоную все ж таки повернутись до більш класичного терміну «аудиторія». Доречі, у мене на це є навіть джерело (див. тут). Там сказано, що «Більшість таких термінів не закріпились у мові і їх замінено відповідно іншими, переважно іншомовними, термінами», і слово «аудиторія» серед них. З повагою --Consigliere Обг 08:12, 15 вересня 2011 (UTC)
replies: text: ::зневаджувач і налагоджувач відповідно 3370 і 870 згадувань, і все ж у зневаджувач. Вікіпедія має свою словотворчу функцію. Про «не закріпились». Чиж таки не закріпились? А хто ж їх закріплював? Мовознавці під недремним оком Москви? Чи ті, що після 33 були відправлені на підйом Сибіру, хто застрелився сам чи кому вдалось виїхати закордон? Давайте робити українську мову українською. Пропоную залишити як є зараз, хай люди дізнаються про це слово, а життя покаже яке з них закріпиться. Хоча при нашому керівництві МОН, важко сподіватись на якійсь український поступ. --Igor Yalovecky 08:36, 15 вересня 2011 (UTC)

text: ::І дякую за цікаве посилання. Також наведу одну цитатуІнститут мовознавства АН УРСР за майже 70 років колективом близько 150 науковців видав 11-томний СУМ, в основі якого лежить попсований Словарь української мови (Гринченка). ... Вилучено було питомо українську лексику на підставі того, що деякі слова «вчені» вважали «застарілими», «архаїчними», «маловживаними», «розмовними», «діалектними» і т. ін.--Igor Yalovecky 08:41, 15 вересня 2011 (UTC)
replies: text: ::: Ну, нехай буде так, мені не принципово, додайте, будь ласка, в джерела свої посилання на слово «слухальня», а я додам свої на «аудиторія». Нехай «повисить» із такою назвою. З повагою --Consigliere Обг 08:54, 15 вересня 2011 (UTC)
thread_title:  Перейменування статті
Обговорення:ISO 3166-2:UA

message: "Код складається з двох частин. Перша частина — код ISO 3166-1 для України (UA), друга — двоцифровий код регіону за КОАТУУ."
Это не верно, ISO3166-2 не базируется на локальных стандартах, хотя и имеет их ввиду.
Несоответствия между ISO3166-2 и КОАТУУ:
* 4400000000 : UA-09 Луганська область / Luhansk oblast
* 8000000000 : UA-30 Київ / Kiev
* 8500000000 : UA-40 Севастополь / Sevastopol
* 0100000000 : UA-43 Автономна Республіка Крим / Autonomous Republic of Crimea
* 7300000000 : UA-77 Чернівецька область / Chernivtsi oblast
И на основной странице надо исправить.
----
thread_title:  ISO3166-2 и КОАТУУ 

message: необхідно додати цей код у адресацію карток областей--Albedo 19:09, 1 листопада 2011 (UTC)
thread_title: додати цей код у адресацію карток областей
Обговорення:Атомна орбіталь

message: Види електронних орбіталей?

message: Думаю, що все ж треба окремі статті для кожного виду орбіталей, оскільки властивості і характеристики дуже різні (форми, енергії...).
Formiate 18:56, 17 грудня 2011 (UTC)
thread_title:  Окремі статті для s-, p- і т.д.-орбіталей.
Обговорення:Київ-Волинський

message: Яка лінія на Київ-Жовтневий? Вона ж від Борщагівки йде. — ALP 21:15, 16 вересня 2011 (UTC)
replies: text: Ну транзитним пунктом вважається Київ-Волинський, а де знаходиться ст. Борщагівка, так і не з'ясували (див. відповідне обговорення). Так само можна казати, що лінія на Коростень іде від Святошина, а на Фастів-1 від Вишневого.--Анатолій (обг.) 21:22, 16 вересня 2011 (UTC)
replies: text: :З таким же успіхом можна написати, що від Волинського відходить лінія на Васильків-2, тому що Васильків-1 - не транзитний пункт :-). В «Порядку застосування окремих пунктів Правил технічної експлуатації, Інструкції з руху поїздів і маневрової роботи, Інструкції з сигналізації на залізницях України в умовах Південно-Західної залізниці» написано наступне: «12. Перелік дільниць з ухилом, крутішим 0,012, і порядок закріплення составів вантажного і вантажно-пасажирського поїзда на перегоні у випадку псування автогальм (п.15.45 ПТЕ) Васильків-І – Васильків-2 0,0208 [...]Борщагівка – Київ–Жовтневий 0,016 [...]» — ALP 07:26, 17 вересня 2011 (UTC)
thread_title: Untitled