lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Обговорення:Биков Леонід Федорович

message: * що це за фільмографія російською мовою, та ще й видатний українець?--Albedo @ 14:21, 16 лютого 2006 (UTC)

message: === Сайт мап'яті http://www.leonid-bykov.ru/ ===
* І це http://www.leonid-bykov.ru/ - сайт українського режисера? Ганьба! IT 18:32, 7 листопада 2009 (UTC)
=== Радянський чи Український/російський радянський ===
Деякі енциклопедії подають Бикова як радянського (див. Кино: Энциклопедический словарь/Гл. ред. С. И. Юткевич; Редкол.: Ю. С. Афанасьев, В. Е. Баскаков, И. В. Вайсфельд и др.- М.: Сов. энциклопедия, 1987.- 640 с., 96 л. ил. рос.) деякі як українського та російського (див. Энциклопедический словарь. 2009 рос.), деякі як українського радянського режисера/актора (напр. УРЕ), деякі як просто українського ( напр. ЕІУ). В ЕСУ традиційно не згадують національність (ЕСУ). Хоча здається у випадку з Биковим, не варто його "привласнювати" лише Україні - це був митець радянський який і в Україні жив творив (десь 10 років знімався в фільмах там) і в Росії жив та творив (десь 9 років знімався в фільмах там); див. статтю Брюховецької цитата . Здається його слід віднести або до українського та російського радянського режисера/актора або просто радянського режисера/актора, бо називати його просто українським - це було б замовчуванням правди.
replies: text: Вважаю консенсусним буде твердження що він "радянський режисер/актор" per above аргументи.--piznajko (обговорення) 01:14, 11 лютого 2019 (UTC)
thread_title:  Обговорення приналежності 

message: * І це http://www.leonid-bykov.ru/ - сайт українського режисера? Ганьба! IT 18:32, 7 листопада 2009 (UTC)
thread_title:  Сайт мап'яті http://www.leonid-bykov.ru/ 

message: Деякі енциклопедії подають Бикова як радянського (див. Кино: Энциклопедический словарь/Гл. ред. С. И. Юткевич; Редкол.: Ю. С. Афанасьев, В. Е. Баскаков, И. В. Вайсфельд и др.- М.: Сов. энциклопедия, 1987.- 640 с., 96 л. ил. рос.) деякі як українського та російського (див. Энциклопедический словарь. 2009 рос.), деякі як українського радянського режисера/актора (напр. УРЕ), деякі як просто українського ( напр. ЕІУ). В ЕСУ традиційно не згадують національність (ЕСУ). Хоча здається у випадку з Биковим, не варто його "привласнювати" лише Україні - це був митець радянський який і в Україні жив творив (десь 10 років знімався в фільмах там) і в Росії жив та творив (десь 9 років знімався в фільмах там); див. статтю Брюховецької цитата . Здається його слід віднести або до українського та російського радянського режисера/актора або просто радянського режисера/актора, бо називати його просто українським - це було б замовчуванням правди.
replies: text: Вважаю консенсусним буде твердження що він "радянський режисер/актор" per above аргументи.--piznajko (обговорення) 01:14, 11 лютого 2019 (UTC)
thread_title:  Радянський чи Український/російський радянський
Обговорення:XMPP

message: Карта жаббер-серверів по Україні — http://jabber.te.ua/maps/
Чому видалено сервери 
jabber.te.ua
jabber.kiev.ua
jabber.com.ua
?
Питання до Shiver2005
replies: text: Згідно з даними hostmaster.ua jabber.te.ua більше не зареєстрований. jabber.com.ua запаркований.--Роман Рябенко (обговорення) 20:23, 20 січня 2016 (UTC)

message: правила - ВП:ЧНЄВ - не схвалюють використання Вікіпедії для розкрутки власних проєктів або публічного каталоку посилань (див. розділи ВП:НЕРЕКЛАМА та ВП:НЕЗВАЛИЩЕ). Саме тому додане посилання було прибрано і має бути прибрано, аби стаття відповідала правилам. Дякую за розуміння--vityok (обговорення) 09:10, 16 жовтня 2023 (UTC)
thread_title:  розкрутка сайтів
Обговорення:Сіддгартха Ґаутама

message: А чому не Сіддхартха, або, навіть Сіддхардха?--Bryndza 17:03, 19 лютого 2006 (UTC)

message: Стаття розповідає про Шакьямуні, а не про те, що таке будда як поняття. Тому я перейменував цю статтю на Шакьямуні, а на статтю будда потрібна окрема стаття. У світі існує десятки тисяч будд, Шакьямуні лише один з них.--日本地理 07:44, 29 травня 2008 (UTC)
А воно не з апострофом? І взагалі, хто такий Шак'ямуні?--Ahonc (обг.) 08:00, 29 травня 2008 (UTC)
thread_title:  Шакьямуні
Обговорення:Черкаська область

message: Загалом стаття непогана, і якщо отримаю відввіді на нижче подані питання, то можна висувти як пропозицію на вибрану. Досить непогано (а що я ховаю слова, — добре:) висвітлеено економіку, інфраструктуру і т.д. і т.п.
#Адресація до шаблона не найкраща (приводжу в приклад адерацію на шаблони сіл та міст, вона порядком краща. Отже, пропозиція, = спробувати і спростити до форми, що відповідають їхньому виглядові.
#Не видно списків нас. пунктів, річок, водосховищ тощо. зазвичай для оформлення навігаційних шаблонів по тих же поселеннях району застосовувались списки, що приводились у статті. Чому їх нема? Можливо, ватрто з них зробити окремі статті, напр. Поселення Черкащини, Геопункти Чкеркащини тощо.
#Щось не побачив взаємозв"язків між регіонами  а також ще не побачив імпортно-експортного взаємостосунку регіону із світовою економікою. Але загалом, стаття дуже незла, й накинула мені низку ідей (що, хіба, найголовніше:)
#Є ідея подавати Економіку области окремим бльоком Економіка Черкаської области, але матеріали втоді можуть дублюватись. Так, Галузь Сільське господарство і підгалузь ЛІсове господарство торкатиметься деревостанів, рівня обробки деревини і т.д., а при тому може й бути озвучена у тій самій Фльорі та Фавні. Потрібно розглянути ще раз сруктуру статті як можливого шабльону.--Albedo @ 08:41, 24 лютого 2006 (UTC)

message: Взагалі то не погано! Але ще потрібно додати відомості про господаство і грунтово-рослтнний покрив, чого я тут не знайшов ):
Дуже мало написано про клімат...
replies: text: Є такі теми, з яких дуже важко зробити добру статтю. Це Україна, українці, Київ і про всі облаті, але можливо, тож крім зауваженнь потрібна ваша участь.--Kamelot  17:20, 22 травня 2007 (UTC)
thread_title:  Непогано 

message: Є неточності стосовно південної точки області, очевидно, це Уманський район а не Тальнівський.--Elvis 09:13, 23 лютого 2011 (UTC)
thread_title:  Крайні точки
Обговорення:Окиснення

message: {{приєднано з|Окислення|дата}}
{{Білецький}}

message: Чому стаття постисься з малої кількістю вікі? Адже Адмін Гуцул постить такі статті типу [[Хімічні реації]], [[Температура]], [[органічні речовини]], [[Вуглець]] і мав би знати що і в цій статті конечно давати вікі на відповідні статті. Я може припустити
#людина може не знати, чи такі статті справді є 
#людина може вважати, що вікі (більше вікі) не потрібні (''Створивши статтю, подумайте, у яких із уже створених розділів Вікіпедії можуть міститися ті чи інші згадування про неї.'' [[Вікіпедія:Правила і поради]])
Мої рекомендації будуть такими: 
#поставити '''<nowiki>{{Вікіфікувати}}</nowiki>'''
#припустити, що саме такі статті (розділи, заголовки) будуть у подальшому (якщо ми не знаємо є вони ачи ні) й поставати вікі на них. (МСАме для цього зауваження зазначу, що названі вище речі становлять наріжні хемічні означення і тому, по суті обов"язково повинні мати ''cross-wiki''
#Можливо, це й заважко буде для декотрих користувачів, але особисто я ознайомлююся із змістом дерев категорій, категорій самих по собі, а якщо працюю над якоюсь темою, звертаюсь до відповіних індексів ачи викопійовую усі заголовки статей з верхньої категорії і до найнижньої. Стосовно себе зазнчу, що вже починаю дозакінчувати [[Вікіпедія:Проект:Тематичне поповнення/Індекс:Математика]] (алементарні, неелементарні), потім - Філософія, а потім хемія та Фізика. Індекси - спсики заголовків (існуючих чи таких, що будуть), - поки подаю на свой особистій сторінці і вони теж дожуть допомагати у роботі. Також хочеться зазначити, принагідно, що краще імунувати статті не [[Сіль (хімія)]], а [[Солі]] тотбто в множині. 
<TD>Все перечислене прошу не розглядати як негацію роботи ,а як дружні насанови, які, вважаю за доречне, наголосити для подальшого керівництва до дій. Запрошую також до обговорення порушених тем. з визнанням виконаної праці, --[[Користувач:Albedo|<font color=purple face="Kidnap"><b>Albedo</b></font>]] [[Обговорення користувача:Albedo|<sup><b><font color=#002001 face="Verdana">@</font></sup></b>]] 09:01, 24 лютого 2006 (UTC)

message: Насправді окиснення — не більше ніж оксигенізація (на що вказують іншомовні відповідники), тоді як описаний у статті процес є окисленням. Підозрюю, що більшість тих, хто вживає термін «окиснення», не зовсім розуміють, у чому різниця P.Y.Python 06:32, 3 липня 2011 (UTC)
replies: text: оксигенація — це окремий термін, що позначає окиснення киснем як акцептором. Іншомовні відповідники вже ні нащо не вказують, бо там інтервікі-конфлікт через існування двох статей в нас. --Pavlo Chemist 09:14, 3 липня 2011 (UTC)
* Подальша дискусія щодо об'єднання ведеться в Обговорення:Окислення. Прохання сюди більше нічого не писати, щоби обговорення велося в одному місці. --Pavlo Chemist 09:23, 3 липня 2011 (UTC)
thread_title:  Окислення vs. Окиснення 

message: Чи коректне застосування терміну «окиснення» в реакціях без участі кисню? Приклади:
* H2+Cl2=2HCl
* Ca+2C=CaC2
Також незрозуміло, який із елементів «окиснюється» в реакціях кисню із фтором:
* O2+2F2=2OF2
P.Y.Python (обговорення) 23:42, 25 квітня 2015 (UTC)
thread_title:  Безкисневе «окиснення»
Обговорення:Політик

message: Політичний діяч — поняття, ширше, аніж політик. Політичний як прикметник означає причетний до політики тощо. Можна навести дуже багато політиків які не працювали у вищих ешелонах влади і т.п.Так, як і громадський діяч, він може бути активним гравцем, але не присвячуватись поліиці фахово. Крім того, професії політик не існує, це свого роду заняття, а, з иншого боку, гра, фарс. При написанні статі також слід розрізнити поняття політик-держслужбовець. Голови СБУ - не політики ,але держслужбовці, причому найвищого ранґу, причому про ранґи держслужби слід зазначити окремо. До політиків, серед иншого можна причисляти і жінок президенів тощо, вони-бо хоч-не-хочь приймають участь у політиці, хоча й відділені від влади (парадокс, та все ж...). Справді фахових політиків можна вважати перших осіб держави у центрі чи на місцях, усі решта, - або держслужбовці, або громадські дячі, або публічні особи (політики, але невпливові), або, узагалі, приватні персони. Це сказано для розуміння того, що є (читай — залишається) необхідність у статті Політичний діяч, витлумачченні йоло роли у суспільстві, соціумі, включености його у життя тощо.--Albedo @ 13:38, 24 лютого 2006 (UTC)

message: Політик,це активний,юридично освідчений, громадянин своєї держави,що приймає участь в усіх справах державного життя своеї країни. Може бути членом партії...Членом профспілки,або громадського обєднання...--46.98.205.76 09:30, 22 грудня 2016 (UTC)
thread_title:  Політик, це Громадянин!?
Обговорення:Костянтин Василь Острозький

message: Польський шляхтич - у англ вікіпедії, як вам це? Wikipedia:Українофобству - НІ!--Albedo @ 14:11, 24 лютого 2006 (UTC)
На сторінці дано зображення з портрету не князя Василя-Костянтина, а його внука Адама-Костянина Острозького. Необхідно замінити. Також ікона В.-К.Острозького низької художньої якості виконання, Юрій Нікітін написав після канонізації набагато кращу, теж бажано замінити.

message: * Książęta Ostrogscy --Бучач-Львів (обговорення) 13:20, 28 квітня 2016 (UTC)
thread_title:  не АД
Обговорення:1951

message: * Петровський В. Тридцять три нескорені українці. — «Вечірній Київ» від 5 квітня 1996 р.
* Сергій Албул, «Молодь України», 28.09.2000
* Ж-Л «ВИЗВОЛЬНИЙ ШЛЯХ» Червень 1966 р. Ч.6. Проф. Д. НИТЧЕНКО. З того … у відповідь на це, З наказу Москви, розстріляно 33 студенти, що підписали прохання. …-
Чи має хтось академічні джерела, які б підтвердили цю інформацію:
березень — студенти Харківського університету відмовилися складати іспити російською мовою. Тоді 800 з них було репресовано, а 33-х студентів на закритому засіданні суду було засуджено до смертної кари і розстріляно.  , 
Тут наведено 5 джерел, але все це статті в газетах і всі, судячи зі всього, посилаються на статтю «Тридцять три нескорені українці.» — «Вечірній Київ» від 5 квітня 1996 р. --yakudza  พูดคุย 10:14, 11 квітня 2008 (UTC)
* Така ж сама маячня, як і «300 героїв Крут». Посоромтеся, панове!
«…звідки взялися ці красиві цифри — 33 і 800? Чому невідомо прізвища жодного з тих 33-х і 800-та? Це ж не 1930-ті роки, до кінця 1950-х мала б дожити більшість репресованих, і хтось із них напевне — до 1991-го. Крім того, навряд чи зникнення аж 800 студентів залишилося б непоміченим усіма іншими спудеями університету — тим паче, що за пару років почалася „відлига“. Пошукаймо в інтернеті.
…стаття Албула посилається на статтю Петровського, тобто вперше „Харківський розстріл“ вигулькнув у Петровського. Ще з обговорення стає відомо таке джерело, як „Визвольний шлях“ 1966 року. Зацитую.
„Русифікація вищих і середніх навчальних закладів дійшла так далеко, що у Львівському університеті в 1953 році студенти, не витримавши, підписали прохання до уряду, домагаючись української мови у викладанні лекцій. У відповідь на це, з наказу Москви, розстріляно 33 студенти, що підписали прохання. Про це писали швайцарські та інші газети“.
Отже, 1966 року проф. Д. Нитченко писав про 33 львівських студентів, яких стратили за вимогу „української мови у викладанні лекцій“. За 33 роки студенти „переїхали“ в Харків, де загинули вже „за відмову складати іспити російською мовою“, потягнувши за собою у репресивне пекло ще 800 однокурсників.
Зрозуміло, що в цій ситуації ми маємо справу з більш ніж очевидним історичним міфом, який охоче поширюють люди, котрі щиро вважають таку інформацію „справжньою українською історією“. Цих людей можна зрозуміти і навіть пошкодувати — адже (пост)совкова історична амнезія в нашому суспільстві справді сягнула межі абсурду, але виправдати їх все-таки неможливо…
Поширення „патріотичних“, „щиро-українських“ побрехеньок не лише не краще, але й гірше від аналогічних побрехеньок із протилежного боку… Тим більш безглуздо вигадувати якісь нові символічні жертви в нашій історії — нам що, справжніх бракує?»
Павло Зуб'юк. «3333 студенти, розстріляні за українську мову». А якщо перевірити?..
Exeget (обговорення) 19:30, 21 квітня 2013 (UTC)
thread_title: Тридцять три нескорені українці
Обговорення Вікіпедії:Поради для новачків

message: Якщо Ви не маєте української клавіатури, краще не пишіть взагалі, бо виглядає жахливо, або використовуйте Транслітератор
Чому б не взяти приклад з тих же поляків, росіян, німців де до вікна редагування прикрівлені набори символів (у поліків, зверну увагу, - не лише усі крескові, але й уся абетка!:+кирилиця). Скажу часно я міг би без крескових у польській вікі прожити, але якщо вони є, — не використовувати їх , — інтелект не дозволяє::) Тому раджу обговорити додання наборів у вікно редагування.--Albedo @ 08:26, 27 лютого 2006 (UTC)

message: Я відредагував текст, щоб 1) об'єднати статтю із Довідка:Поради для новачків та 2) зробити цю сторінку якомога більш простою, зрозумілою та приємною для, власне, новачків. Жодної вагомої інформації постарався не випустити. Якщо я щось таки забув, напишіть або додайте. З повагою, Юрій Булка (обговорення) 17:48, 25 листопада 2012 (UTC)
thread_title:  Об’єднання й спрощення
Обговорення:Пектораль із Товстої Могили

message: {{Стаття проєкту Донецьк}
Скарби розуміють собою археологію. То ж, чи ватро дублювати категорію у археологія статті, вдосталь лише :Категорія:Скарби. Див. правила віднесення до категорій.--Albedo @ 13:58, 27 лютого 2006 (UTC)
replies: text: Ага, іще одне. скільки ювелірна справа вже трохи навопнена, є сенс давати підкатегорії, напр. ПРикраси тощо, щоби не місити все в одно.--Albedo @ 13:58, 27 лютого 2006 (UTC)
Слушні зауваження, дякую.--Bryndza 14:00, 27 лютого 2006 (UTC)

message: Статья полностью обсуждает копию, сделанную при УССР. Она НЕ СООТВЕТСТВУЕТ оригиналу. Оригинал называется иначе и не является "пекторалью" --93.72.70.230 20:01, 8 липня 2022 (UTC)
thread_title:  обсуждение копии, выложенной в Википедию
Обговорення:Кузня

message: ЩО за слово таке —  горно, є горнило ru — горн. А може, і таке є ?--Albedo @ 08:53, 28 лютого 2006 (UTC)
Є і таке - горно. Все вірно.--Bryndza 13:54, 28 лютого 2006 (UTC)

message: Діалектною СУМ-11 подає якраз ковальня, а не кузня. Старіші словники переважно також як основне дають «кузня», а от «ковальня» — «іноді», «рідко»
* Словарь росийсько-український 1893–1898рр. М.Уманець, А.Спілка.
*: Ку́зница = ку́зня, мн. кузнї (Кр.), инодї вживаєть ся і кова́льня
*  Російсько-український академічний словник 1924-33рр. за ред. А. Кримського, С. Єфремова:
*: Ку́зница – ку́зня (мн. ку́зні, ку́зе́нь, по ку́зня́х), (редко) кова́льня, ум. ку́зенька
* Російсько-український словник технічної термінології 1928р. (І. Шелудько, Т. Садовський)
*: Кузница – ку́зня (ковальні взагалі нема)
Тому я повернув ту назву, яка була раніше  --ReAl, в.о. 00:46, 11 квітня 2017 (UTC)
thread_title:  Щодо основної назви
Обговорення:Чернівецька область

message: "протягом 143 років (з 1775 по 1918 рр.) — Габсбурзької Австрії та Австро-Угорщини"
З 1806 до 1917 року східна частина області (включно з м. Хотин) була у складі Російської імперії. Чому це ніяк не відображено у статті? Dalex dalex (обговорення)
thread_title: Перебування східної частини у складі Російської імперії

message: А чому потерли список районів? В статтях про інші області є, а тут потерто
replies: text: Уважно дивись в самому низу --Gutsul 08:25, 1 березня 2006 (UTC)
thread_title: # '''Alkonost''' to '''Kamelot''':

message: Чи вірити цій карті 1940 року, де Чернівецька область охоплює територію пізнішої північної Молдови?--Adûnâi (обговорення) 01:03, 23 лютого 2022 (UTC)
thread_title: Карта 1940 року
Обговорення:Село

message: А хутір, часом, не менший?
Мені здаеться, що є чітке георафічне визначення, яке опирається на кількість жителів (10 чи 20 тис.). В шкільному підручнику з географії.--Bryndza 12:41, 11 березня 2006 (UTC)
replies: text: неузгодженість.... білоруське інтервікі відсилає на "Вёска" (і навпаки), але у сябрів про "сяло" є окрема стаття... хто би розібрався. --ursus 14:51, 13 лютого 2012 (UTC)
replies: text: : Селище є найменшим в Україні. Далі вже село... --AlexBrtn (обговорення) 15:37, 2 грудня 2017 (UTC)

message: В статье написано «В Росії — використовується слово „дєрєвня“ (рос. деревня), попри те, що в російській мові існує термін „сільське господарство“ (рос. сельское хозяйство), а „селяни“ — російською „крєстьянє“.» — получается, что термина «село» как таково нет, а корень употрбляется лишь вторично, а на самом деле это не так. Стоит посмотреть хотя бы http://ru.wikipedia.org/wiki/Село Zbihniew (обговорення) 23:55, 24 вересня 2012 (UTC)
replies: text: Там було дещо неточно написано. Точніше буде сказати, що найпоширенішим в Росії сільським населеним пунтом є «деревня», аналогічно до українського села. Також в Росії можуть бути населені пункти із назвою «село» — зазвичай це велике село із церквою. --yakudza  09:55, 25 вересня 2012 (UTC)
thread_title:  російська мова 

message: Розділ може бути оригінальним дослідженням (із залученням джерел). Само по собі твердження сумнівне: слово селюк, згідно зі словником Грінченка, мало негативне забарвлення ще напочатку 20 століття, тому приписування появи в похідних від село негативних конотацій радянському періоду є відвертим незнанням або фальсифікацією. Окрім того, помітно порушення НТЗ і правила НЕТРИБУНА. --В.Галушко (обговорення) 02:11, 9 липня 2020 (UTC)
thread_title:  Негативне емоційне забарвлення терміна на пострадянських територіях
Обговорення:Борщ (гурт)

message: Я тут фотографій обкладинок альбомів та членів гурту поназавантажував...
А чи потрібно це тут? Сумніви у мене з'явилися щодо цього... Може прибрати і залишити лише текстові дані? Або може зробити фотографії меншими - і щоб збільшувались при кліку...

message: Що це за менера написання статті? Це ж Вікіпедія а не черговий шароварний сайт
thread_title:  Стиль
Обговорення:Кирза

message: Згідно до http://uaportal.com/cgi_bin/translator.cgi?lang=u, "хлопчатобумажный" перекладається на українську як "бавовняний", "второй степени" - як "другого ступеню. --Shao 12:25, 17 березня 2006 (UTC)
Ну а "рубль" - це ж буде "карбованець", чи не так? :о) --Shao 12:27, 17 березня 2006 (UTC)
replies: text: Якщо для 1942 року то "карбованець", а після 1991 рубль, бо вже інша країна. --Yakudza 12:56, 17 березня 2006 (UTC)
replies: text: :Згода про тканину. Я користуюся цим словником. він каже: другого ступеня. Залежить якого роду ступінь. Виглядає, що чоловічого. Ну а рубль-карбованець - це вже кому як смакує.--Bryndza 13:31, 17 березня 2006 (UTC)
До речі, а до якої категорії відноситься стаття? :) --Bryndza 13:33, 17 березня 2006 (UTC)

text: :Не маю жодної уяви. Це не моя тематика - тож нехай модератори-систематизатори розбираються. Я в біології категоризую. --Shao 13:39, 17 березня 2006 (UTC)

message: В мене нема під рукою словника. Хоч за логікою мало б бути кірза (Кіровький завод) та й за Правилом дев'ятки, якщо його у такому випадку можна застосовувати, мало б бути кірза. Проте кирзовий у Ґуґлі знаходиться частіше ніж кірзовий.  І до того ж у творах Олеся Гончара. ---Yakudza 19:31, 17 березня 2006 (UTC)
З точки зору етимології - справді мало б бути кірза, але кирза - занадто усталено вже (як Kiev  в англійській мові). Я, наприклад, жодного разу не чув кірза.--Bryndza 00:25, 18 березня 2006 (UTC)
replies: text: Так, й словник також подає Ки'рза, ки'рзовий --Yakudza 06:47, 18 березня 2006 (UTC)
Мені здається, що включення цієї статті до категорії "Історія СРСР" було помилковим. Це ж не стаття про історичну подію, а стаття про промисловий матеріал. --Shao 22:18, 15 квітня 2006 (UTC)
thread_title: Кирза чи кірза?

message: Є інакший матеріал:
  	
У 1901 році в Семенівці народився Олександр Хомутов – доктор хімічних наук, який в середині 30-х років винайшов новий синтетичний матеріал – кирзу, яка стала широко використовуватись у взуттєвій промисловості. Олександр Хомутов по праву вважається «батьком - винахідником» кирзових чобіт. Його винахід допоміг обути у якісне та дешеве взуття Червону Армію напередодні Великої Вітчизняної війни, відмовитись армії від лаптей. І досі кирзові чоботи надійно служать селянам, військовим, будівельникам та представникам багатьох різних професій у всьому світі.
У статті із http://www.profodezhda.ru/articles/80/ також згадуються два винахідники. --yakudza  พูดคุย 14:03, 16 вересня 2009 (UTC)
thread_title:  Вилучив зі статті
Обговорення:Голубці

message: А який зв'язок між голубом і голубцями?--Bryndza 13:44, 17 березня 2006 (UTC)

message: Це нормальне відношення? :
1 кг. м'яса  -  4 ст. ложки рису...
roman_curse 08:49, 27 березня 2007 (UTC)
thread_title:  Я в шоці