Обговорення:Костел Святої Трійці (Любомль)

message: ===Обговорення 1.1===
Ну, могли б уже й саму ікону віддати, а не тільки її копію, хоча хто його знає, як там у них справи... Цікавий костел! Чимось нагадує Олицький Петропавлівський, збудований у тому ж XV ст. --KotykS 20:07, 7 квітня 2011 (UTC)
replies: text: :Дуже радий, що вас зацікавив любомльський костел. Статтю вдосконалюватиму й надалі, просто зараз не маю часу. Я вважаю, що поляки теж зі свого боку праві, що віддали копію, а не саму ікону. Вона для них - визначна святиня (17 століття все таки; численні зцілення), вони її відреставрували. Я думаю, що у них значно більша римо-католицька громада (любомльська налічує близько 20-30 чоловік, на служби приходять по кілька осіб). Тому й них можна зрозуміти: і так немало зробили для храму. Завдяки полякам у костелі з'явилися чудові вівтарі, та ж копія ікони. А в любомльському костелі оригінал ікони і викрасти могли б, не дай Боже... До Олицького Петропавлівського справді трохи подібний, але любомльський по-моєму дещо більший (хоча я не був в Олиці).   --GSerhiy 14:06, 8 квітня 2011 (UTC)
replies: text: :: Ну, якщо так, тоді дійсно цілком зрозуміло, чому віддали копію. 20-30 чоловік - мало... А чи відомо про тенденції зростання римо-католицької громади Любомля? Зважаючи на , як у Любомлі з цим? --KotykS 19:02, 8 квітня 2011 (UTC)
replies: text: ::: Ні, щодо тенденції зростання римо-католицької громади Любомля мені, принаймні, нічого невідомо. Ніби-то громада не зростає, зважаючи на те, що більшість прихожан - люди старшого віку. Але я поцікавлюся у прихожан костелу як з цим, складу в статті якусь таблицю щодо кількості прихожан костелу в різні роки.--GSerhiy 18:55, 22 квітня 2011 (UTC)
===Обговорення 1.2===
Отже, як було домовлено, описую тут речі, яким надаю статусу зауважень на свій теперішній рівень розуму. :)
====Те, що я змінив би 100%====
1. Діючий - це називається активний дієприкментник. В українській мові не існує. Треба замінити на чинний, або перефразувати.  написав парафіяльний. Піде?. Піде!
2. ...керуючого Луцькою дієцезію - те саме. Керівника Луцької дієцезії. 
3. проживаючих - те саме. Які проживають.
* а нормально хіба так буде: для католиків, які там проживають. В Остапюка ще більш кострубато, ніж я написав. А в радянській версії Длугоша пише: для проживавших там католиков.То як краще зробити?. Нормально буде: споруджує костел для католиків, які там проживають, забезпечує його... АБО ось так: споруджує дерев'яний костел для тамтешніх католиків.
4. ...по вказівці райкому, ...по духовним ділам - по в українській мові вживається дуже обмежено (іти по дорозі, роздати по 10 гривень, ще щось - і все.). В даному випадку взагалі не вживається. Діла = справи. За вказівкою райкому. З духовних справ. 
5. Двохярусний - русизм. Двоярусний. 
====Стиль====
Під час номінації користувачі можуть звернути увагу на неенциклопедичність таких фраз:
* існує цікава легенда - цікава - це суб'єктивна оцінка. 
* з'явилася надія - надія - термін, який виражає емоційність автора. В офіціно-діловому й енйиклопедичному стилі не підходить. Хоча тут я трохи сумніваюся. Адже надію тут можна використати у значенні передбачення можливих подій.  поки що залишив. я саме це й мав на увазі
====Підозри====
* наділив своїми привілеями - можливо, варто замінити слово наділив. можна замінити на надав. хай поки буде, можливо, хтось під час обговорення кращий варіант підкине
* пожалування - сумніваюся, чи є таке слово в укрмові. ніби немає. не знаю як замінити. Перекладач Гугл дає переклад пожалування як дарування. Та й за контектсом зрозуміло, що король щось дав, пожертвував - це слово в таких випадках найчастіше використовується.
* під тою ж назвою Святої Трійці - навряд чи Свята Трійця - це назва. Це посвячення. Можуть придертися.  справді. перефразував
* цитата Длугоша - не знаю, чи прийнято вікіфікувати цитати. Якщо й так, тоді вже зробити це повністю, тобто і з іншими словами - Володимир, Луцьк, орден проповідників.  вікіфував все. В крайньому разі приберу
* чому 16 липня 1944 - це до приходу Червоної Армії?
Це все. В усьому іншому, впевнений, стаття відповідає як прописаним так і неписаним ознака Доброї.--KotykS 18:28, 27 листопада 2011 (UTC)

text: Все зрозумів. Найближчим часом виправлю. Щодо суперечливих питань ще напишу тобі. Чесно кажучи, я думав, буде набагато більше помилок) А щодо цього:

text: *чому 16 липня 1944 - це до приходу Червоної Армії? Бо Любомль визволили лише 19 липня 1944 року, а до цього в місті знаходилась німецька армія. Думаю, краще перефразувати: 16 липня 1944 року, ще до визволення міста Червоною Армією.... Так, мені здається, буде більш зрозуміло.--GSerhiy 19:59, 27 листопада 2011 (UTC)
===Обговорення 1.3===
==== Інформативність ====
1. В архітектурному описі йдеться про ренесансний портал. Слід зазнімкувати це диво. 2. На відзнятому вами відео бачив північний фасад з овальними вікнами. Зазнімкуйте будь ласка подібне вікно окремо і нетиньковану частину північного фасаду окремо. 3. Зробіть знімок апсиди. Може бути вертикальний. Вам як місцевому буде простіше залізти на якись паркан чи хлівець якщо це буде потрібно. Доречі так і не знайшов у статті чому костел має незатиньковані фрагменти. --Bulka UA 22:30, 27 листопада 2011 (UTC)

text: Я маю ще деякі фото. Завантажу, оціните. Зможу зробити нові, якщо щось. А тепер конкретніше:

text: *Так, там йдеться про ренесансний портал, але, ознайомившись з вікіпедійним поясненням цього слова (портал), я хотів взагалі прибрати цю фразу: «Зберігся частково ренесансний портал», бо щось я там його не побачив, але залишив. Ось гляньте перше фото. міні|праворуч|100 пкс|портал. Щось не видно. То що робити?

text: *Зроблю. А чому саме нетиньковану частину окремо?

text: *постараюсь. Так, дякую, що сказали, забув це описати. Обов'язково додам. Через те, що в храмі досить довго був склад солі, вона настільки просякла в стіни, що штукатурка поступово обсипалась. Кілька років тому намагались штукатурити, але штукатурка не тримається. Ось тут видно (нижня частина): міні|праворуч|100 пкс|південна стіна.

text: --GSerhiy 19:15, 28 листопада 2011 (UTC)
replies: text: :На фотці дійсно порталу не видно. Але якщо про нього писали може він усе ж існує? Щодо нетинькованої частини то маю підозру що це автентична (первісна) кладка споруди. Тобто найцікавіший її шматок. Стосовно солі то це серйозна проблема. Її якось вирішували напевно. У статті нічого про це немає. Можливо зашифровано у реченні про майбутню можливу рестеврацію? Менше з тим. Існував склад. Куди поділася з нього сіль? Як нині на стані споруди відображається її попередній статус? Напишіть кілька слів. --Bulka UA 10:49, 29 листопада 2011 (UTC)
replies: text: ::Так, справді, нині тинькована лише та частина, яка була прибудована у 1731 році. Дописав. Фотографії додам завтра. Тоді ж запропоную статтю на добру.--GSerhiy 19:11, 2 грудня 2011 (UTC)
replies: text: :::Не поспішайте. Ще маю написати зауваження. Спробую це зробити сьогодні. --Bulka UA 19:27, 2 грудня 2011 (UTC)
==== Зауваження ====
*1. Поземні проекції слід розташувати в тілі статті. Купа ж місця. Але із зображеннями згодом. --Bulka UA 15:41, 3 грудня 2011 (UTC)

text: Проти. Вони повинні бути разом, щоб можна було порівняти.
replies: text: :Що саме ви збираєтеся порівнювати? Поземну проекцію костелу і двіниці? Який толк? Чи поземну проекцію "до і після" костелу? Їх можна розмістити разом. А ще краще злити в одну і різним кольором виділити необхідні частини додавши легенду. --Bulka UA 15:41, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: ::Звичайно поземну проекцію "до" і "після реставрації костелу". В принципі, ідея щодо різних кольорів непогана. Спробую це зробити. А де саме їх розмістити? В розділі історія точно ні, хіба що в розділі архітектура.--GSerhiy 16:29, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: :::проекцію двіниці можна розмістити в розділі історія. адже її збудовано пізніше. спробую вам допомогти і пофарбувати проекцію костелу. --Bulka UA 16:42, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: ::::Я сам зроблю.--GSerhiy 16:50, 3 грудня 2011 (UTC)
*2. Всі підрозділи з розділу Додатково слід винести в головне тіло статті. Розділ зайвий. --Bulka UA 15:41, 3 грудня 2011 (UTC)

text: Суб'єктивна думка. Я категорично проти. Аргументуйте.
replies: text: :Назва розділу безглузда як і його існування. Не ображайтеся але самі попросили. Якщо інформація в розділі "додаткова" тоді вона прямо не стосується костелу а це не так. --Bulka UA 15:41, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: ::Ніхто не ображається. У мене власна думка, і я її захищаю. А щодо того, що я просив, то ви перебільшуєте. Якраз ви самі запропонували написати зауваження до статті, коли ми з Користувач:KotykS ось тут Обговорення користувача:KotykS говорили про цю статтю. Ви запропонували, я погодився.

text: ::Теоретично ви праві. Але що, мені розкидати всіх ксьонзів по статті, чи згадки про пожежі, а кількість парафіян куди втулити? Що, взяти і видалити графік?
replies: text: :::ні. забрати назву розділу а підрозділи перетворити на рядові розділи. --Bulka UA 16:42, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: ::::Я орієнтувався на інші добрі статті вікіпедії. У статтях Домініканський монастир (Луцьк) (вона ще й вибрана) і Кафедральний костел святих Петра і Павла (Луцьк) такий розділ існує, отже, це нормально.
*3. Кількість парафіян → Динаміка чисельності парафіян. Бажано примітки до подібної інформації по роках. --Bulka UA 15:41, 3 грудня 2011 (UTC)

text: Відредагую.
*4. в межах оборонної міської стіни → включений в оборонне кільце північною стіною --Bulka UA 15:41, 3 грудня 2011 (UTC)

text: Це різні речі. Він не був включений своєю стіною в оборонне кільце, а саме знаходився в межах оборонної стіни. До оборонної стіни ще 50 м. Деякі храми міста була поза її межами, тому не були захищені від нападів.
replies: text: :Що ви взагалі маєте на увазі? Це ніби написати що трактор знаходився в межах прорізу воріт, до яких лишалося 50 м.--Bulka UA 15:41, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: ::Геть так. це те саме, що трактор знаходився за 50 м від воріт. Що я маю на увазі? А ось що. Написати, що костел був включений в оборонне кільце північною стіною, те ж саме, що написати, що горошина, яка лежить в кастулі, є стіною каструлі. Отак зрозуміло? Вали насипали раніше, від храму до їхніх залишків — 50 м. А якщо написати так, як пропонуєте ви, можна зрозуміти, що вал прилягав до північної стіни храму, а на місці стіни його не було.--GSerhiy 16:29, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: :::пропонував спочатку бо так зрозумів з вашого опису. якщо тепер я правильно розумію то треба написати що знаходився поблизу оборонного муру міста. --Bulka UA 16:42, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: ::::Виправив.--GSerhiy 12:59, 11 грудня 2011 (UTC)
*5. Не завжди відносини між різними конфесіями та міською владою були задовільними → стиль так собі. треба переписати

text: Ваші пропозиції? Як саме?
replies: text: :1. Невідомо що ви маєте на увазі. Не завжди це коли? Якими конфесіями? Якого міською владою (магістратом, райцями, війтом чи ким саме)? Задовільними це за якою "системою цінностей"? Пропозиція переписати речення. --Bulka UA 15:41, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: ::там сказано, якою міською владою. Любомльська міська управа. решту перероблю.--GSerhiy 16:29, 3 грудня 2011 (UTC)
*6. Було повністю розібрано бабинець і капличку, прибудовану в честь 500-річчя костелу → за текстом вони збудовані в різний час --Bulka UA 15:41, 3 грудня 2011 (UTC)

text: Ну да. Тож так і сказано: бабинець і капличку, прибудовану в честь 500-річчя костелу. Я ж не написав прибудовані до 500-річчя костелу.
replies: text: :тоді навіщо повторювати що капличка збудована на 500-річчя? крім того нартекс костелу чітко видно на плані. тому добудову 1731 слід мабуть не слід називати нартексом радше тамбуром. --Bulka UA 15:41, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: ::Щоб нагадати, звідки вона взялася. Слово «нартекс» у всій статті жодного разу не згадується.
replies: text: :::не біда що не згадується. зате згадується бабинець). --Bulka UA 16:42, 3 грудня 2011 (UTC)
*7. з'явилася надія → що там в газеті так і написано?

text: Ні. Прочитайте, як там сказано.
replies: text: :Якщо ні то в чому справа? Таким чином можна написати що у 15 столітті справдилися надії місцевих католиків і для них збудували костел. Що ксьондз ходив по місту вибивав двері до домівок добропорядних мешканців і відтак перекреслював надії на спокійне життя. --Bulka UA 15:41, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: ::В принципі, ви праві. дякую. там написано так:учасники наради звернули особливу увагу на стан пам’ятки архітектури національного значення – готичного костелу Святої Трійці 1412 року, спорудження якого пов’язують із подіями Грюнвальдської битви. З цього не можна зробити висновок, що костел реставруватимуть. Приберу це речення.--GSerhiy 16:29, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: :::усе язиками. пропоную перенести інформацію до відповідної статті. жарт. --Bulka UA 16:42, 3 грудня 2011 (UTC)
*Крім того там де потрібні як на мене примітки я проставлю запити на джерело. Усе інше в процесі. --Bulka UA 13:08, 3 грудня 2011 (UTC)

text: З цими примітками трохи не погоджуюсь. Я не думаю, що їх варто ставити після кожного абзацу. Коли я закінчую інформацію з певного джерела (це може бути речення, абзац, кілька абзаців), тоді ставлю примітку. Навіщо ледь не в кожен абзац ставити однакову примітку? Всі дані, які знаходяться до примітки, взяті з джерела, вказаного в ній.--GSerhiy 15:17, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: :не пропоную ставити їх до кожного абзацу. але там де на мою думку вони потрібні висловлюються речі до яких потрібно вказати джерело походження інформації. щоб претендувати на будь-який статус стаття мусить стати досконалішою. --Bulka UA 15:41, 3 грудня 2011 (UTC)
Щодо останнього. Ось гляньте на прикладі:
У 1412 році замість дерев'яного король Ягайло збудував новий мурований костел в готичному стилі під тою ж назвою Святої Трійці. Храм був збудований на невеликому пагорбі у північній частині міста в межах оборонної міської стіни. На північ від нього одразу починався оборонний вал і рів. Костел був розрахований і для оборони міста, про що свідчать два круглі вікна на північній стініОлександр Остапюк "З історії костелу Святої Трійці в місті Любомль" // Сакральне мистецтво Волині. Науковий збірник. Випуск 9. Матеріали ІХ міжнародної наукової конференції м.Луцьк, 31 жовтня – 1 листопада 2002 року. – Луцьк, 2002.- 162 с., іл. ISBN 966-7397-09-2.
До нас не дійшли відомості про тих, хто будував храм, відомо лише з літописів, що знаним у ті часи був Гайль — маляр і священик одночасно. Він виконував замовлення короля Владислава ІІ Ягайла. Можливо, він і був тим майстром, який прикрашав костелЛюбомль.ком. Костел Святої Трійці (процитовано 11 лютого 2010 року).
Як фундатор костелу Ягайло у 1412 році наділив його своїми привілеями. Ще через два роки в Красноставі 16 серпня 1414 року король надав любомльському костелу додаткові пожалування на утримання плебана, слуг костельних та інші потреби навічно. 
У 1552 році храм був освячений холмським єпископом Якубом Уханьським.
Прибутки любомльського костелу і його плебана польський король Сигізмунд ІІІ пізніше підвищив своїм привілеєм, даним у Варшаві 20 серпня 1599 року. У цьому привілеї згадується і шпиталь, який здавна існував при храмі.
Не завжди відносини між різними конфесіями та міською владою були задовільними. Після прийняття унії, вже на початку 17 століття, свій буйний характер показав Холмський канонік і декан, він же Любомльський плебан Каспер Мистковський. Наприклад, 21 червня 1607 року Любомльська міська управа скаржилася на плебана Мистковського, його вікарія, бакалавра і слуг за те, що вони вночі напали на міських сторожів і одному з них, Роману, нанесли рани, внаслідок чого він навіть не зміг з'явитися в суд, і пред'явили суду палаш, віднятий у патера. Скаржилися на плебана і євреї за те, що він нападав на їхні будинки, виламував двері і наносив побої їх близьким. У 1620 році жителі одного з містечок, не витримавши напруги, вбили Каспера Мистковського.
В скарзі від 29 липня 1638 року любомльські міщани скаржилися в суд вже на іншого ксьондза, Севастіана Андришевського, за несправедливе стягнення десятини. Уніатський єпископ Яків Суша писав, що деякі плебани, принісши неправдиву присягу по десятинній справі, раптово померли. Це сталось і з любомльським плебаном Андришевським.
Частина ксьондзів Любомльського костелу мала авторитет і була відома за межами округи. В Холмських гродських книгах згадується в 1647 році плебан костелу в місті Любомль Микола Свірський, який в той час займав також посади суфрагана Холмського, каноніка, вікарія з духовних справ, генерального офіціала Холмського і королівського секретаря.
replies: text: ::::Ті абзаци, де ви хочете, щоб було джерело, знаходяться перед вказівкою на нього. Що, ви і справді вважаєте, що в тих двох місцях треба дублювати примітку 1?--GSerhiy 16:29, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: :::::Так. Продублюйте. Це технічний момент. --Bulka UA 16:43, 3 грудня 2011 (UTC)
==== Александра ====
У розділі Легенди згадується дочка Ольгерда Александра, яка нібито мешкала у Любомлі і опікувалася спорудженням костелу. Звісно якби історія подавалася як відверта байка було б так не погано собі. Проте з посиланням на Остап,юка коротка історія перетворилася на серйозне припущення. Хоча це вже схиляння з моєї сторони до ОД (оригінального дослідження) але костел змурували у 1412 році коли Александрі було за 50. Померла 1434 році і мабуть була похована поруч чоловіка Земовита IV у плоцькій катедрі. --Bulka UA 17:10, 3 грудня 2011 (UTC)

text: Це місцева легенда. Її підтвердження, казав Остапюк, треба шукати в архівах, він навіть називав конкретну працю, де це може бути описано, та поки що до тої книги у нього руки не дійшли.--GSerhiy 17:40, 3 грудня 2011 (UTC)
thread_title:  Обговорення 1 

message: Ну, могли б уже й саму ікону віддати, а не тільки її копію, хоча хто його знає, як там у них справи... Цікавий костел! Чимось нагадує Олицький Петропавлівський, збудований у тому ж XV ст. --KotykS 20:07, 7 квітня 2011 (UTC)
replies: text: :Дуже радий, що вас зацікавив любомльський костел. Статтю вдосконалюватиму й надалі, просто зараз не маю часу. Я вважаю, що поляки теж зі свого боку праві, що віддали копію, а не саму ікону. Вона для них - визначна святиня (17 століття все таки; численні зцілення), вони її відреставрували. Я думаю, що у них значно більша римо-католицька громада (любомльська налічує близько 20-30 чоловік, на служби приходять по кілька осіб). Тому й них можна зрозуміти: і так немало зробили для храму. Завдяки полякам у костелі з'явилися чудові вівтарі, та ж копія ікони. А в любомльському костелі оригінал ікони і викрасти могли б, не дай Боже... До Олицького Петропавлівського справді трохи подібний, але любомльський по-моєму дещо більший (хоча я не був в Олиці).   --GSerhiy 14:06, 8 квітня 2011 (UTC)
replies: text: :: Ну, якщо так, тоді дійсно цілком зрозуміло, чому віддали копію. 20-30 чоловік - мало... А чи відомо про тенденції зростання римо-католицької громади Любомля? Зважаючи на , як у Любомлі з цим? --KotykS 19:02, 8 квітня 2011 (UTC)
replies: text: ::: Ні, щодо тенденції зростання римо-католицької громади Любомля мені, принаймні, нічого невідомо. Ніби-то громада не зростає, зважаючи на те, що більшість прихожан - люди старшого віку. Але я поцікавлюся у прихожан костелу як з цим, складу в статті якусь таблицю щодо кількості прихожан костелу в різні роки.--GSerhiy 18:55, 22 квітня 2011 (UTC)
thread_title: Обговорення 1.1

message: Отже, як було домовлено, описую тут речі, яким надаю статусу зауважень на свій теперішній рівень розуму. :)
====Те, що я змінив би 100%====
1. Діючий - це називається активний дієприкментник. В українській мові не існує. Треба замінити на чинний, або перефразувати.  написав парафіяльний. Піде?. Піде!
2. ...керуючого Луцькою дієцезію - те саме. Керівника Луцької дієцезії. 
3. проживаючих - те саме. Які проживають.
* а нормально хіба так буде: для католиків, які там проживають. В Остапюка ще більш кострубато, ніж я написав. А в радянській версії Длугоша пише: для проживавших там католиков.То як краще зробити?. Нормально буде: споруджує костел для католиків, які там проживають, забезпечує його... АБО ось так: споруджує дерев'яний костел для тамтешніх католиків.
4. ...по вказівці райкому, ...по духовним ділам - по в українській мові вживається дуже обмежено (іти по дорозі, роздати по 10 гривень, ще щось - і все.). В даному випадку взагалі не вживається. Діла = справи. За вказівкою райкому. З духовних справ. 
5. Двохярусний - русизм. Двоярусний. 
====Стиль====
Під час номінації користувачі можуть звернути увагу на неенциклопедичність таких фраз:
* існує цікава легенда - цікава - це суб'єктивна оцінка. 
* з'явилася надія - надія - термін, який виражає емоційність автора. В офіціно-діловому й енйиклопедичному стилі не підходить. Хоча тут я трохи сумніваюся. Адже надію тут можна використати у значенні передбачення можливих подій.  поки що залишив. я саме це й мав на увазі
====Підозри====
* наділив своїми привілеями - можливо, варто замінити слово наділив. можна замінити на надав. хай поки буде, можливо, хтось під час обговорення кращий варіант підкине
* пожалування - сумніваюся, чи є таке слово в укрмові. ніби немає. не знаю як замінити. Перекладач Гугл дає переклад пожалування як дарування. Та й за контектсом зрозуміло, що король щось дав, пожертвував - це слово в таких випадках найчастіше використовується.
* під тою ж назвою Святої Трійці - навряд чи Свята Трійця - це назва. Це посвячення. Можуть придертися.  справді. перефразував
* цитата Длугоша - не знаю, чи прийнято вікіфікувати цитати. Якщо й так, тоді вже зробити це повністю, тобто і з іншими словами - Володимир, Луцьк, орден проповідників.  вікіфував все. В крайньому разі приберу
* чому 16 липня 1944 - це до приходу Червоної Армії?
Це все. В усьому іншому, впевнений, стаття відповідає як прописаним так і неписаним ознака Доброї.--KotykS 18:28, 27 листопада 2011 (UTC)
replies: text: Все зрозумів. Найближчим часом виправлю. Щодо суперечливих питань ще напишу тобі. Чесно кажучи, я думав, буде набагато більше помилок) А щодо цього:

text: *чому 16 липня 1944 - це до приходу Червоної Армії? Бо Любомль визволили лише 19 липня 1944 року, а до цього в місті знаходилась німецька армія. Думаю, краще перефразувати: 16 липня 1944 року, ще до визволення міста Червоною Армією.... Так, мені здається, буде більш зрозуміло.--GSerhiy 19:59, 27 листопада 2011 (UTC)
thread_title: Обговорення 1.2

message: 1. Діючий - це називається активний дієприкментник. В українській мові не існує. Треба замінити на чинний, або перефразувати.  написав парафіяльний. Піде?. Піде!
2. ...керуючого Луцькою дієцезію - те саме. Керівника Луцької дієцезії. 
3. проживаючих - те саме. Які проживають.
* а нормально хіба так буде: для католиків, які там проживають. В Остапюка ще більш кострубато, ніж я написав. А в радянській версії Длугоша пише: для проживавших там католиков.То як краще зробити?. Нормально буде: споруджує костел для католиків, які там проживають, забезпечує його... АБО ось так: споруджує дерев'яний костел для тамтешніх католиків.
4. ...по вказівці райкому, ...по духовним ділам - по в українській мові вживається дуже обмежено (іти по дорозі, роздати по 10 гривень, ще щось - і все.). В даному випадку взагалі не вживається. Діла = справи. За вказівкою райкому. З духовних справ. 
5. Двохярусний - русизм. Двоярусний.
thread_title: Те, що я змінив би 100%

message: Під час номінації користувачі можуть звернути увагу на неенциклопедичність таких фраз:
* існує цікава легенда - цікава - це суб'єктивна оцінка. 
* з'явилася надія - надія - термін, який виражає емоційність автора. В офіціно-діловому й енйиклопедичному стилі не підходить. Хоча тут я трохи сумніваюся. Адже надію тут можна використати у значенні передбачення можливих подій.  поки що залишив. я саме це й мав на увазі
thread_title: Стиль

message: * наділив своїми привілеями - можливо, варто замінити слово наділив. можна замінити на надав. хай поки буде, можливо, хтось під час обговорення кращий варіант підкине
* пожалування - сумніваюся, чи є таке слово в укрмові. ніби немає. не знаю як замінити. Перекладач Гугл дає переклад пожалування як дарування. Та й за контектсом зрозуміло, що король щось дав, пожертвував - це слово в таких випадках найчастіше використовується.
* під тою ж назвою Святої Трійці - навряд чи Свята Трійця - це назва. Це посвячення. Можуть придертися.  справді. перефразував
* цитата Длугоша - не знаю, чи прийнято вікіфікувати цитати. Якщо й так, тоді вже зробити це повністю, тобто і з іншими словами - Володимир, Луцьк, орден проповідників.  вікіфував все. В крайньому разі приберу
* чому 16 липня 1944 - це до приходу Червоної Армії?
Це все. В усьому іншому, впевнений, стаття відповідає як прописаним так і неписаним ознака Доброї.--KotykS 18:28, 27 листопада 2011 (UTC)
replies: text: Все зрозумів. Найближчим часом виправлю. Щодо суперечливих питань ще напишу тобі. Чесно кажучи, я думав, буде набагато більше помилок) А щодо цього:

text: *чому 16 липня 1944 - це до приходу Червоної Армії? Бо Любомль визволили лише 19 липня 1944 року, а до цього в місті знаходилась німецька армія. Думаю, краще перефразувати: 16 липня 1944 року, ще до визволення міста Червоною Армією.... Так, мені здається, буде більш зрозуміло.--GSerhiy 19:59, 27 листопада 2011 (UTC)
thread_title: Підозри

message: ==== Інформативність ====
1. В архітектурному описі йдеться про ренесансний портал. Слід зазнімкувати це диво. 2. На відзнятому вами відео бачив північний фасад з овальними вікнами. Зазнімкуйте будь ласка подібне вікно окремо і нетиньковану частину північного фасаду окремо. 3. Зробіть знімок апсиди. Може бути вертикальний. Вам як місцевому буде простіше залізти на якись паркан чи хлівець якщо це буде потрібно. Доречі так і не знайшов у статті чому костел має незатиньковані фрагменти. --Bulka UA 22:30, 27 листопада 2011 (UTC)
replies: text: Я маю ще деякі фото. Завантажу, оціните. Зможу зробити нові, якщо щось. А тепер конкретніше:

text: *Так, там йдеться про ренесансний портал, але, ознайомившись з вікіпедійним поясненням цього слова (портал), я хотів взагалі прибрати цю фразу: «Зберігся частково ренесансний портал», бо щось я там його не побачив, але залишив. Ось гляньте перше фото. міні|праворуч|100 пкс|портал. Щось не видно. То що робити?

text: *Зроблю. А чому саме нетиньковану частину окремо?

text: *постараюсь. Так, дякую, що сказали, забув це описати. Обов'язково додам. Через те, що в храмі досить довго був склад солі, вона настільки просякла в стіни, що штукатурка поступово обсипалась. Кілька років тому намагались штукатурити, але штукатурка не тримається. Ось тут видно (нижня частина): міні|праворуч|100 пкс|південна стіна.

text: --GSerhiy 19:15, 28 листопада 2011 (UTC)
replies: text: :На фотці дійсно порталу не видно. Але якщо про нього писали може він усе ж існує? Щодо нетинькованої частини то маю підозру що це автентична (первісна) кладка споруди. Тобто найцікавіший її шматок. Стосовно солі то це серйозна проблема. Її якось вирішували напевно. У статті нічого про це немає. Можливо зашифровано у реченні про майбутню можливу рестеврацію? Менше з тим. Існував склад. Куди поділася з нього сіль? Як нині на стані споруди відображається її попередній статус? Напишіть кілька слів. --Bulka UA 10:49, 29 листопада 2011 (UTC)
replies: text: ::Так, справді, нині тинькована лише та частина, яка була прибудована у 1731 році. Дописав. Фотографії додам завтра. Тоді ж запропоную статтю на добру.--GSerhiy 19:11, 2 грудня 2011 (UTC)
replies: text: :::Не поспішайте. Ще маю написати зауваження. Спробую це зробити сьогодні. --Bulka UA 19:27, 2 грудня 2011 (UTC)
==== Зауваження ====
*1. Поземні проекції слід розташувати в тілі статті. Купа ж місця. Але із зображеннями згодом. --Bulka UA 15:41, 3 грудня 2011 (UTC)

text: Проти. Вони повинні бути разом, щоб можна було порівняти.
replies: text: :Що саме ви збираєтеся порівнювати? Поземну проекцію костелу і двіниці? Який толк? Чи поземну проекцію "до і після" костелу? Їх можна розмістити разом. А ще краще злити в одну і різним кольором виділити необхідні частини додавши легенду. --Bulka UA 15:41, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: ::Звичайно поземну проекцію "до" і "після реставрації костелу". В принципі, ідея щодо різних кольорів непогана. Спробую це зробити. А де саме їх розмістити? В розділі історія точно ні, хіба що в розділі архітектура.--GSerhiy 16:29, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: :::проекцію двіниці можна розмістити в розділі історія. адже її збудовано пізніше. спробую вам допомогти і пофарбувати проекцію костелу. --Bulka UA 16:42, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: ::::Я сам зроблю.--GSerhiy 16:50, 3 грудня 2011 (UTC)
*2. Всі підрозділи з розділу Додатково слід винести в головне тіло статті. Розділ зайвий. --Bulka UA 15:41, 3 грудня 2011 (UTC)

text: Суб'єктивна думка. Я категорично проти. Аргументуйте.
replies: text: :Назва розділу безглузда як і його існування. Не ображайтеся але самі попросили. Якщо інформація в розділі "додаткова" тоді вона прямо не стосується костелу а це не так. --Bulka UA 15:41, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: ::Ніхто не ображається. У мене власна думка, і я її захищаю. А щодо того, що я просив, то ви перебільшуєте. Якраз ви самі запропонували написати зауваження до статті, коли ми з Користувач:KotykS ось тут Обговорення користувача:KotykS говорили про цю статтю. Ви запропонували, я погодився.

text: ::Теоретично ви праві. Але що, мені розкидати всіх ксьонзів по статті, чи згадки про пожежі, а кількість парафіян куди втулити? Що, взяти і видалити графік?
replies: text: :::ні. забрати назву розділу а підрозділи перетворити на рядові розділи. --Bulka UA 16:42, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: ::::Я орієнтувався на інші добрі статті вікіпедії. У статтях Домініканський монастир (Луцьк) (вона ще й вибрана) і Кафедральний костел святих Петра і Павла (Луцьк) такий розділ існує, отже, це нормально.
*3. Кількість парафіян → Динаміка чисельності парафіян. Бажано примітки до подібної інформації по роках. --Bulka UA 15:41, 3 грудня 2011 (UTC)

text: Відредагую.
*4. в межах оборонної міської стіни → включений в оборонне кільце північною стіною --Bulka UA 15:41, 3 грудня 2011 (UTC)

text: Це різні речі. Він не був включений своєю стіною в оборонне кільце, а саме знаходився в межах оборонної стіни. До оборонної стіни ще 50 м. Деякі храми міста була поза її межами, тому не були захищені від нападів.
replies: text: :Що ви взагалі маєте на увазі? Це ніби написати що трактор знаходився в межах прорізу воріт, до яких лишалося 50 м.--Bulka UA 15:41, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: ::Геть так. це те саме, що трактор знаходився за 50 м від воріт. Що я маю на увазі? А ось що. Написати, що костел був включений в оборонне кільце північною стіною, те ж саме, що написати, що горошина, яка лежить в кастулі, є стіною каструлі. Отак зрозуміло? Вали насипали раніше, від храму до їхніх залишків — 50 м. А якщо написати так, як пропонуєте ви, можна зрозуміти, що вал прилягав до північної стіни храму, а на місці стіни його не було.--GSerhiy 16:29, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: :::пропонував спочатку бо так зрозумів з вашого опису. якщо тепер я правильно розумію то треба написати що знаходився поблизу оборонного муру міста. --Bulka UA 16:42, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: ::::Виправив.--GSerhiy 12:59, 11 грудня 2011 (UTC)
*5. Не завжди відносини між різними конфесіями та міською владою були задовільними → стиль так собі. треба переписати

text: Ваші пропозиції? Як саме?
replies: text: :1. Невідомо що ви маєте на увазі. Не завжди це коли? Якими конфесіями? Якого міською владою (магістратом, райцями, війтом чи ким саме)? Задовільними це за якою "системою цінностей"? Пропозиція переписати речення. --Bulka UA 15:41, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: ::там сказано, якою міською владою. Любомльська міська управа. решту перероблю.--GSerhiy 16:29, 3 грудня 2011 (UTC)
*6. Було повністю розібрано бабинець і капличку, прибудовану в честь 500-річчя костелу → за текстом вони збудовані в різний час --Bulka UA 15:41, 3 грудня 2011 (UTC)

text: Ну да. Тож так і сказано: бабинець і капличку, прибудовану в честь 500-річчя костелу. Я ж не написав прибудовані до 500-річчя костелу.
replies: text: :тоді навіщо повторювати що капличка збудована на 500-річчя? крім того нартекс костелу чітко видно на плані. тому добудову 1731 слід мабуть не слід називати нартексом радше тамбуром. --Bulka UA 15:41, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: ::Щоб нагадати, звідки вона взялася. Слово «нартекс» у всій статті жодного разу не згадується.
replies: text: :::не біда що не згадується. зате згадується бабинець). --Bulka UA 16:42, 3 грудня 2011 (UTC)
*7. з'явилася надія → що там в газеті так і написано?

text: Ні. Прочитайте, як там сказано.
replies: text: :Якщо ні то в чому справа? Таким чином можна написати що у 15 столітті справдилися надії місцевих католиків і для них збудували костел. Що ксьондз ходив по місту вибивав двері до домівок добропорядних мешканців і відтак перекреслював надії на спокійне життя. --Bulka UA 15:41, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: ::В принципі, ви праві. дякую. там написано так:учасники наради звернули особливу увагу на стан пам’ятки архітектури національного значення – готичного костелу Святої Трійці 1412 року, спорудження якого пов’язують із подіями Грюнвальдської битви. З цього не можна зробити висновок, що костел реставруватимуть. Приберу це речення.--GSerhiy 16:29, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: :::усе язиками. пропоную перенести інформацію до відповідної статті. жарт. --Bulka UA 16:42, 3 грудня 2011 (UTC)
*Крім того там де потрібні як на мене примітки я проставлю запити на джерело. Усе інше в процесі. --Bulka UA 13:08, 3 грудня 2011 (UTC)

text: З цими примітками трохи не погоджуюсь. Я не думаю, що їх варто ставити після кожного абзацу. Коли я закінчую інформацію з певного джерела (це може бути речення, абзац, кілька абзаців), тоді ставлю примітку. Навіщо ледь не в кожен абзац ставити однакову примітку? Всі дані, які знаходяться до примітки, взяті з джерела, вказаного в ній.--GSerhiy 15:17, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: :не пропоную ставити їх до кожного абзацу. але там де на мою думку вони потрібні висловлюються речі до яких потрібно вказати джерело походження інформації. щоб претендувати на будь-який статус стаття мусить стати досконалішою. --Bulka UA 15:41, 3 грудня 2011 (UTC)
Щодо останнього. Ось гляньте на прикладі:
У 1412 році замість дерев'яного король Ягайло збудував новий мурований костел в готичному стилі під тою ж назвою Святої Трійці. Храм був збудований на невеликому пагорбі у північній частині міста в межах оборонної міської стіни. На північ від нього одразу починався оборонний вал і рів. Костел був розрахований і для оборони міста, про що свідчать два круглі вікна на північній стініОлександр Остапюк "З історії костелу Святої Трійці в місті Любомль" // Сакральне мистецтво Волині. Науковий збірник. Випуск 9. Матеріали ІХ міжнародної наукової конференції м.Луцьк, 31 жовтня – 1 листопада 2002 року. – Луцьк, 2002.- 162 с., іл. ISBN 966-7397-09-2.
До нас не дійшли відомості про тих, хто будував храм, відомо лише з літописів, що знаним у ті часи був Гайль — маляр і священик одночасно. Він виконував замовлення короля Владислава ІІ Ягайла. Можливо, він і був тим майстром, який прикрашав костелЛюбомль.ком. Костел Святої Трійці (процитовано 11 лютого 2010 року).
Як фундатор костелу Ягайло у 1412 році наділив його своїми привілеями. Ще через два роки в Красноставі 16 серпня 1414 року король надав любомльському костелу додаткові пожалування на утримання плебана, слуг костельних та інші потреби навічно. 
У 1552 році храм був освячений холмським єпископом Якубом Уханьським.
Прибутки любомльського костелу і його плебана польський король Сигізмунд ІІІ пізніше підвищив своїм привілеєм, даним у Варшаві 20 серпня 1599 року. У цьому привілеї згадується і шпиталь, який здавна існував при храмі.
Не завжди відносини між різними конфесіями та міською владою були задовільними. Після прийняття унії, вже на початку 17 століття, свій буйний характер показав Холмський канонік і декан, він же Любомльський плебан Каспер Мистковський. Наприклад, 21 червня 1607 року Любомльська міська управа скаржилася на плебана Мистковського, його вікарія, бакалавра і слуг за те, що вони вночі напали на міських сторожів і одному з них, Роману, нанесли рани, внаслідок чого він навіть не зміг з'явитися в суд, і пред'явили суду палаш, віднятий у патера. Скаржилися на плебана і євреї за те, що він нападав на їхні будинки, виламував двері і наносив побої їх близьким. У 1620 році жителі одного з містечок, не витримавши напруги, вбили Каспера Мистковського.
В скарзі від 29 липня 1638 року любомльські міщани скаржилися в суд вже на іншого ксьондза, Севастіана Андришевського, за несправедливе стягнення десятини. Уніатський єпископ Яків Суша писав, що деякі плебани, принісши неправдиву присягу по десятинній справі, раптово померли. Це сталось і з любомльським плебаном Андришевським.
Частина ксьондзів Любомльського костелу мала авторитет і була відома за межами округи. В Холмських гродських книгах згадується в 1647 році плебан костелу в місті Любомль Микола Свірський, який в той час займав також посади суфрагана Холмського, каноніка, вікарія з духовних справ, генерального офіціала Холмського і королівського секретаря.
replies: text: ::::Ті абзаци, де ви хочете, щоб було джерело, знаходяться перед вказівкою на нього. Що, ви і справді вважаєте, що в тих двох місцях треба дублювати примітку 1?--GSerhiy 16:29, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: :::::Так. Продублюйте. Це технічний момент. --Bulka UA 16:43, 3 грудня 2011 (UTC)
==== Александра ====
У розділі Легенди згадується дочка Ольгерда Александра, яка нібито мешкала у Любомлі і опікувалася спорудженням костелу. Звісно якби історія подавалася як відверта байка було б так не погано собі. Проте з посиланням на Остап,юка коротка історія перетворилася на серйозне припущення. Хоча це вже схиляння з моєї сторони до ОД (оригінального дослідження) але костел змурували у 1412 році коли Александрі було за 50. Померла 1434 році і мабуть була похована поруч чоловіка Земовита IV у плоцькій катедрі. --Bulka UA 17:10, 3 грудня 2011 (UTC)

text: Це місцева легенда. Її підтвердження, казав Остапюк, треба шукати в архівах, він навіть називав конкретну працю, де це може бути описано, та поки що до тої книги у нього руки не дійшли.--GSerhiy 17:40, 3 грудня 2011 (UTC)
thread_title: Обговорення 1.3

message: 1. В архітектурному описі йдеться про ренесансний портал. Слід зазнімкувати це диво. 2. На відзнятому вами відео бачив північний фасад з овальними вікнами. Зазнімкуйте будь ласка подібне вікно окремо і нетиньковану частину північного фасаду окремо. 3. Зробіть знімок апсиди. Може бути вертикальний. Вам як місцевому буде простіше залізти на якись паркан чи хлівець якщо це буде потрібно. Доречі так і не знайшов у статті чому костел має незатиньковані фрагменти. --Bulka UA 22:30, 27 листопада 2011 (UTC)
replies: text: Я маю ще деякі фото. Завантажу, оціните. Зможу зробити нові, якщо щось. А тепер конкретніше:

text: *Так, там йдеться про ренесансний портал, але, ознайомившись з вікіпедійним поясненням цього слова (портал), я хотів взагалі прибрати цю фразу: «Зберігся частково ренесансний портал», бо щось я там його не побачив, але залишив. Ось гляньте перше фото. міні|праворуч|100 пкс|портал. Щось не видно. То що робити?

text: *Зроблю. А чому саме нетиньковану частину окремо?

text: *постараюсь. Так, дякую, що сказали, забув це описати. Обов'язково додам. Через те, що в храмі досить довго був склад солі, вона настільки просякла в стіни, що штукатурка поступово обсипалась. Кілька років тому намагались штукатурити, але штукатурка не тримається. Ось тут видно (нижня частина): міні|праворуч|100 пкс|південна стіна.

text: --GSerhiy 19:15, 28 листопада 2011 (UTC)
replies: text: :На фотці дійсно порталу не видно. Але якщо про нього писали може він усе ж існує? Щодо нетинькованої частини то маю підозру що це автентична (первісна) кладка споруди. Тобто найцікавіший її шматок. Стосовно солі то це серйозна проблема. Її якось вирішували напевно. У статті нічого про це немає. Можливо зашифровано у реченні про майбутню можливу рестеврацію? Менше з тим. Існував склад. Куди поділася з нього сіль? Як нині на стані споруди відображається її попередній статус? Напишіть кілька слів. --Bulka UA 10:49, 29 листопада 2011 (UTC)
replies: text: ::Так, справді, нині тинькована лише та частина, яка була прибудована у 1731 році. Дописав. Фотографії додам завтра. Тоді ж запропоную статтю на добру.--GSerhiy 19:11, 2 грудня 2011 (UTC)
replies: text: :::Не поспішайте. Ще маю написати зауваження. Спробую це зробити сьогодні. --Bulka UA 19:27, 2 грудня 2011 (UTC)
thread_title:  Інформативність 

message: *1. Поземні проекції слід розташувати в тілі статті. Купа ж місця. Але із зображеннями згодом. --Bulka UA 15:41, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: Проти. Вони повинні бути разом, щоб можна було порівняти.
replies: text: :Що саме ви збираєтеся порівнювати? Поземну проекцію костелу і двіниці? Який толк? Чи поземну проекцію "до і після" костелу? Їх можна розмістити разом. А ще краще злити в одну і різним кольором виділити необхідні частини додавши легенду. --Bulka UA 15:41, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: ::Звичайно поземну проекцію "до" і "після реставрації костелу". В принципі, ідея щодо різних кольорів непогана. Спробую це зробити. А де саме їх розмістити? В розділі історія точно ні, хіба що в розділі архітектура.--GSerhiy 16:29, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: :::проекцію двіниці можна розмістити в розділі історія. адже її збудовано пізніше. спробую вам допомогти і пофарбувати проекцію костелу. --Bulka UA 16:42, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: ::::Я сам зроблю.--GSerhiy 16:50, 3 грудня 2011 (UTC)
*2. Всі підрозділи з розділу Додатково слід винести в головне тіло статті. Розділ зайвий. --Bulka UA 15:41, 3 грудня 2011 (UTC)

text: Суб'єктивна думка. Я категорично проти. Аргументуйте.
replies: text: :Назва розділу безглузда як і його існування. Не ображайтеся але самі попросили. Якщо інформація в розділі "додаткова" тоді вона прямо не стосується костелу а це не так. --Bulka UA 15:41, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: ::Ніхто не ображається. У мене власна думка, і я її захищаю. А щодо того, що я просив, то ви перебільшуєте. Якраз ви самі запропонували написати зауваження до статті, коли ми з Користувач:KotykS ось тут Обговорення користувача:KotykS говорили про цю статтю. Ви запропонували, я погодився.

text: ::Теоретично ви праві. Але що, мені розкидати всіх ксьонзів по статті, чи згадки про пожежі, а кількість парафіян куди втулити? Що, взяти і видалити графік?
replies: text: :::ні. забрати назву розділу а підрозділи перетворити на рядові розділи. --Bulka UA 16:42, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: ::::Я орієнтувався на інші добрі статті вікіпедії. У статтях Домініканський монастир (Луцьк) (вона ще й вибрана) і Кафедральний костел святих Петра і Павла (Луцьк) такий розділ існує, отже, це нормально.
*3. Кількість парафіян → Динаміка чисельності парафіян. Бажано примітки до подібної інформації по роках. --Bulka UA 15:41, 3 грудня 2011 (UTC)

text: Відредагую.
*4. в межах оборонної міської стіни → включений в оборонне кільце північною стіною --Bulka UA 15:41, 3 грудня 2011 (UTC)

text: Це різні речі. Він не був включений своєю стіною в оборонне кільце, а саме знаходився в межах оборонної стіни. До оборонної стіни ще 50 м. Деякі храми міста була поза її межами, тому не були захищені від нападів.
replies: text: :Що ви взагалі маєте на увазі? Це ніби написати що трактор знаходився в межах прорізу воріт, до яких лишалося 50 м.--Bulka UA 15:41, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: ::Геть так. це те саме, що трактор знаходився за 50 м від воріт. Що я маю на увазі? А ось що. Написати, що костел був включений в оборонне кільце північною стіною, те ж саме, що написати, що горошина, яка лежить в кастулі, є стіною каструлі. Отак зрозуміло? Вали насипали раніше, від храму до їхніх залишків — 50 м. А якщо написати так, як пропонуєте ви, можна зрозуміти, що вал прилягав до північної стіни храму, а на місці стіни його не було.--GSerhiy 16:29, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: :::пропонував спочатку бо так зрозумів з вашого опису. якщо тепер я правильно розумію то треба написати що знаходився поблизу оборонного муру міста. --Bulka UA 16:42, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: ::::Виправив.--GSerhiy 12:59, 11 грудня 2011 (UTC)
*5. Не завжди відносини між різними конфесіями та міською владою були задовільними → стиль так собі. треба переписати

text: Ваші пропозиції? Як саме?
replies: text: :1. Невідомо що ви маєте на увазі. Не завжди це коли? Якими конфесіями? Якого міською владою (магістратом, райцями, війтом чи ким саме)? Задовільними це за якою "системою цінностей"? Пропозиція переписати речення. --Bulka UA 15:41, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: ::там сказано, якою міською владою. Любомльська міська управа. решту перероблю.--GSerhiy 16:29, 3 грудня 2011 (UTC)
*6. Було повністю розібрано бабинець і капличку, прибудовану в честь 500-річчя костелу → за текстом вони збудовані в різний час --Bulka UA 15:41, 3 грудня 2011 (UTC)

text: Ну да. Тож так і сказано: бабинець і капличку, прибудовану в честь 500-річчя костелу. Я ж не написав прибудовані до 500-річчя костелу.
replies: text: :тоді навіщо повторювати що капличка збудована на 500-річчя? крім того нартекс костелу чітко видно на плані. тому добудову 1731 слід мабуть не слід називати нартексом радше тамбуром. --Bulka UA 15:41, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: ::Щоб нагадати, звідки вона взялася. Слово «нартекс» у всій статті жодного разу не згадується.
replies: text: :::не біда що не згадується. зате згадується бабинець). --Bulka UA 16:42, 3 грудня 2011 (UTC)
*7. з'явилася надія → що там в газеті так і написано?

text: Ні. Прочитайте, як там сказано.
replies: text: :Якщо ні то в чому справа? Таким чином можна написати що у 15 столітті справдилися надії місцевих католиків і для них збудували костел. Що ксьондз ходив по місту вибивав двері до домівок добропорядних мешканців і відтак перекреслював надії на спокійне життя. --Bulka UA 15:41, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: ::В принципі, ви праві. дякую. там написано так:учасники наради звернули особливу увагу на стан пам’ятки архітектури національного значення – готичного костелу Святої Трійці 1412 року, спорудження якого пов’язують із подіями Грюнвальдської битви. З цього не можна зробити висновок, що костел реставруватимуть. Приберу це речення.--GSerhiy 16:29, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: :::усе язиками. пропоную перенести інформацію до відповідної статті. жарт. --Bulka UA 16:42, 3 грудня 2011 (UTC)
*Крім того там де потрібні як на мене примітки я проставлю запити на джерело. Усе інше в процесі. --Bulka UA 13:08, 3 грудня 2011 (UTC)

text: З цими примітками трохи не погоджуюсь. Я не думаю, що їх варто ставити після кожного абзацу. Коли я закінчую інформацію з певного джерела (це може бути речення, абзац, кілька абзаців), тоді ставлю примітку. Навіщо ледь не в кожен абзац ставити однакову примітку? Всі дані, які знаходяться до примітки, взяті з джерела, вказаного в ній.--GSerhiy 15:17, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: :не пропоную ставити їх до кожного абзацу. але там де на мою думку вони потрібні висловлюються речі до яких потрібно вказати джерело походження інформації. щоб претендувати на будь-який статус стаття мусить стати досконалішою. --Bulka UA 15:41, 3 грудня 2011 (UTC)
Щодо останнього. Ось гляньте на прикладі:
У 1412 році замість дерев'яного король Ягайло збудував новий мурований костел в готичному стилі під тою ж назвою Святої Трійці. Храм був збудований на невеликому пагорбі у північній частині міста в межах оборонної міської стіни. На північ від нього одразу починався оборонний вал і рів. Костел був розрахований і для оборони міста, про що свідчать два круглі вікна на північній стініОлександр Остапюк "З історії костелу Святої Трійці в місті Любомль" // Сакральне мистецтво Волині. Науковий збірник. Випуск 9. Матеріали ІХ міжнародної наукової конференції м.Луцьк, 31 жовтня – 1 листопада 2002 року. – Луцьк, 2002.- 162 с., іл. ISBN 966-7397-09-2.
До нас не дійшли відомості про тих, хто будував храм, відомо лише з літописів, що знаним у ті часи був Гайль — маляр і священик одночасно. Він виконував замовлення короля Владислава ІІ Ягайла. Можливо, він і був тим майстром, який прикрашав костелЛюбомль.ком. Костел Святої Трійці (процитовано 11 лютого 2010 року).
Як фундатор костелу Ягайло у 1412 році наділив його своїми привілеями. Ще через два роки в Красноставі 16 серпня 1414 року король надав любомльському костелу додаткові пожалування на утримання плебана, слуг костельних та інші потреби навічно. 
У 1552 році храм був освячений холмським єпископом Якубом Уханьським.
Прибутки любомльського костелу і його плебана польський король Сигізмунд ІІІ пізніше підвищив своїм привілеєм, даним у Варшаві 20 серпня 1599 року. У цьому привілеї згадується і шпиталь, який здавна існував при храмі.
Не завжди відносини між різними конфесіями та міською владою були задовільними. Після прийняття унії, вже на початку 17 століття, свій буйний характер показав Холмський канонік і декан, він же Любомльський плебан Каспер Мистковський. Наприклад, 21 червня 1607 року Любомльська міська управа скаржилася на плебана Мистковського, його вікарія, бакалавра і слуг за те, що вони вночі напали на міських сторожів і одному з них, Роману, нанесли рани, внаслідок чого він навіть не зміг з'явитися в суд, і пред'явили суду палаш, віднятий у патера. Скаржилися на плебана і євреї за те, що він нападав на їхні будинки, виламував двері і наносив побої їх близьким. У 1620 році жителі одного з містечок, не витримавши напруги, вбили Каспера Мистковського.
В скарзі від 29 липня 1638 року любомльські міщани скаржилися в суд вже на іншого ксьондза, Севастіана Андришевського, за несправедливе стягнення десятини. Уніатський єпископ Яків Суша писав, що деякі плебани, принісши неправдиву присягу по десятинній справі, раптово померли. Це сталось і з любомльським плебаном Андришевським.
Частина ксьондзів Любомльського костелу мала авторитет і була відома за межами округи. В Холмських гродських книгах згадується в 1647 році плебан костелу в місті Любомль Микола Свірський, який в той час займав також посади суфрагана Холмського, каноніка, вікарія з духовних справ, генерального офіціала Холмського і королівського секретаря.
replies: text: ::::Ті абзаци, де ви хочете, щоб було джерело, знаходяться перед вказівкою на нього. Що, ви і справді вважаєте, що в тих двох місцях треба дублювати примітку 1?--GSerhiy 16:29, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: :::::Так. Продублюйте. Це технічний момент. --Bulka UA 16:43, 3 грудня 2011 (UTC)
thread_title:  Зауваження 

message: У розділі Легенди згадується дочка Ольгерда Александра, яка нібито мешкала у Любомлі і опікувалася спорудженням костелу. Звісно якби історія подавалася як відверта байка було б так не погано собі. Проте з посиланням на Остап,юка коротка історія перетворилася на серйозне припущення. Хоча це вже схиляння з моєї сторони до ОД (оригінального дослідження) але костел змурували у 1412 році коли Александрі було за 50. Померла 1434 році і мабуть була похована поруч чоловіка Земовита IV у плоцькій катедрі. --Bulka UA 17:10, 3 грудня 2011 (UTC)
replies: text: Це місцева легенда. Її підтвердження, казав Остапюк, треба шукати в архівах, він навіть називав конкретну працю, де це може бути описано, та поки що до тої книги у нього руки не дійшли.--GSerhiy 17:40, 3 грудня 2011 (UTC)
thread_title:  Александра 

message: Тут прошу залишати свої обговорення щодо обрання статті на ДОБРУ.--GSerhiy 15:12, 21 грудня 2011 (UTC)
thread_title:  Обговорення 2