Обговорення:Носові голосні в праслов'янській мові

message: Також додано інформацію про індоєвропейські відповідники слов'янським носовим, переходи в носові сполучень у запозиченнях і адаптацію польських слів з носовими в українській. --В.Галушко (обговорення) 17:10, 9 серпня 2017 (UTC)

message: Щодо носових голосних у праслов'янській мові маю сумніви.
* Як пояснити прізвища Подоленко, Подоляко, Подоляк ?
* Як пояснити слова камінний і кам'яний ?
* Як пояснити рос. слова виду деревянный ?
* Яким чином грец. [enti] > [eisi] ? --Микола Івкі (обговорення) 11:36, 7 вересня 2017 (UTC)
replies: text: : Цікаві питання. Спробую відповісти.
replies: text: : Форма «Подоленко» може походити з ранішої «Подоленъко». Оскільки склад відкритий, переходу en > ę не відбувається.

text: : У словах «кам'яний», «деревянный» «я» може походити від ę. Бажано навести давньоруські написання.

text: : У грецькій мові утворення носових не спостерігається. Перехід en > ei пов'язаний з іншими фонетичними процесами. --В.Галушко (обговорення) 14:48, 7 вересня 2017 (UTC)

text: Google не знаходить ні *Подоленъко, ні *Подоленъкъ. Якщо від *Подоленъко, то чому не *Подолінко ?

text: Уточнюю. Чому є і камінний, і кам'яний ?

text: Якщо у слові деревянный -я- < *-en-, то навіщо три *-n- (*-ennn-) ? Пор. дерев'яний.

text: Якщо у грецькій мові носових голосних наче не було, то і в праукр. мові такого могло не бути. Греки давно живуть на півдні сучасної України. Також жили скіфи (скити). --Микола Івкі (обговорення) 12:03, 8 вересня 2017 (UTC)
replies: text: : У разі з «Подоленко» можна припустити первісну форму *Подольнъкъ (пор. «дільний»), окрім того, не виключено, що це формування слів такого типу почалося вже після занепаду редукованих.

text: : Форма «кам'яний» може походити від камѧныи, де *ę < *-en-. Форма «камінний» може мати пізніше походження: напряму від «камінь».

text: : Припускаю, що подвійне «н» у рос. деревянный з'явилося внаслідок гіперкорекції. До речі, це слово належить до трьох прикметників-винятків, де пишеться подвійне «н» — як у дієприкметниках.

text: : Грецька, скіфська та українська належать до різних груп індоєвропейської мовної родини. У них відбувалися різні зміни тих само давніх сполучень. --В.Галушко (обговорення) 14:35, 8 вересня 2017 (UTC)

text: Рос. винятки: деревянный, оловянный, стеклянный.

text: Про -енко. Два джерела підказують, що тут -ен- < *-en- (не *-ьn-), але *-en- не перейшло в *-ін-.

text: У говорах є слова сояшник, дівойка (нь > j).

text: Пор. Іванко, Іванько; Іваненко, Іваненько, Іванейко; Іванонько, Іванойко.

text: У малих дітей буває слово употу «компоту».

text: У давніх творах є Константин, Костентин, Костянтин; Лынгвен, Лыгвенич, Ликгвеневич (з -ъ / -ь).

text: Тобто -н- зник без носових голосних.
* Пор. Костянтин, Логвин, Секлета, рос. Константин, Лонгин, Логгин, Логин, Синклита, також лат. longus, гот. laggs.

text: Мабуть, -нг- > -гг- > -г- ?!

text: Тобто замість носових голосних — асиміляція і стягнення (пор нісши > [нішши], шоссе > шосе). --Микола Івкі (обговорення) 12:42, 12 вересня 2017 (UTC)
replies: text: : У статті йдеться про носові голосні в праслов'янській мові. У сучасних слов'янських мовах носові не утворюються. Оскільки закон відкритого складу не діє приблизно з початку ІІ тис. н. е., перехід -en- > -ę- відтоді не відбувається. У випадку з Костянтин, Логвин, Секлета, дійсно, можлива асиміляція. Я не можу писати ці розвідки в статті, бо це виходить за межі офіційної науки і авторитетних джерел.

text: : Зі словами-винятками все правильно. --В.Галушко (обговорення) 13:31, 12 вересня 2017 (UTC)

text: Ці свої думки до статті не додаю... --Микола Івкі (обговорення) 13:46, 12 вересня 2017 (UTC)

text: []: Ніхто не знайшов пояснення й такому факту, чому носові голосні [ǫ] й [ęj зникли в усіх слов'янських мовах, але збереглися в польській. --Микола Івкі (обговорення) 13:34, 13 вересня 2017 (UTC)
* Як аголів «як ангелів» (Черкащина). Як аголи: http://litmisto.org.ua/?p=9924. Пор. ангели, анголи і аголи.

text: І тут без носових голосних зник -н-. --Микола Івкі (обговорення) 13:05, 15 вересня 2017 (UTC)
* Яким чином лат. oinos > unus (https://en.wiktionary.org/wiki/unus) ? --Микола Івкі (обговорення) 13:23, 15 вересня 2017 (UTC)
* «Мовознавство», 6'93 містить медичний трактат XVII ст. Там часто пропущені різні приголосні звуки, зокрема /н/.

text: Приклади (не всі): ко(н)ци, шале(н)ство, диха(н)я, каме(н), затрима(н)Ѧ, затка(н)я, на(и)ме(н)шо(м), повине(н).

text: В усіх випадках після пропущеного (зниклого) /н/ або приголосний (цього чи наступного слова), або -я (-Ѧ).

text: Тобто явища агол < ангол або сояшник < соняшник. --Микола Івкі (обговорення) 12:25, 21 вересня 2017 (UTC)
* Пальто, але рум. palton.
* Чому в іменах Микола, Микита, Устим н > м ? --Микола Івкі (обговорення) 13:19, 27 вересня 2017 (UTC)
thread_title:  Репліки