lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Обговорення:Державна податкова служба України (2011)

message: Не зрозуміло, хто очолює, де веб-сайт...--Did Panas 16:09, 1 серпня 2008 (UTC)

message: Це стаття про орган влади, що існував з 1996 по 2011 рік. Неохідно створити нову статтю про орган влади, що створюється у 2019 році. Про ніяке відновлення роботи органу, що припинив існування у 2011 році не може бути і мови. Його вже не існує. --Vanuan (обговорення) 11:52, 16 жовтня 2019 (UTC)
replies: text: Це не застаріла стаття. Попри постійну реорганізаію/ліквідацію — це фактично один і той же орган, бо існує поняття правонаступництва. Вважаю, що треба викласти інформацію у статті про органи податкової служби як про систему органів, що займаються контролем за нарахуванням та сплатою, і в цій же статті зробити окремий розділ про історію ГДПІ -> ГНАУ -> ДПАУ -> ДПСУ-> МДЗ -> ДФС -> ДПСУ, де подати якраз окремі статті для всіх цих органів, із вказанням того органу, до якого перейшли функції.Бо так виходить купа окремих статей, хоча явище по суті цілісне. Rino ap Codkelden (обговорення) 10:03, 20 жовтня 2019 (UTC)
replies: text: : Так, поняття правонаступництва існує. Але це не означає, що не може бути статей про окремі періоди разом з оглядовою статтею. Проблема - в невизначеності предмету статті. Стаття може бути про юридичну особу, а може бути — про орган, що виконує відповідні функції на протязі історії сучасної України. Якщо стаття про юридичну особу - назва повинна співпадати з назвою юридичної особи. Якщо стаття про орган, тоді назва не повинна співпадати з назвою юрособи. Слід назвати її «Центральний податковий орган України». Але така назва не є поширеною, бо немає літератури, де є критичний аналіз усієї історії податкової політики України. Таким чином, нам залишається лише створювати статті про кожну юридичну особу, що виконувала функції податкового органу.--Vanuan (обговорення) 18:33, 17 грудня 2019 (UTC)
thread_title:  Застаріла стаття 

message: Вважаю за доцільне винести з цієї статті інформацію про ДПА у окрему статтю. Також можна написати статтю про податкову службу як систему органів. --Vanuan (обговорення) 01:24, 18 жовтня 2019 (UTC)
thread_title:  ДПА України
Обговорення Вікіпедії:Пісочниця

message: https://uk.wikipedia.org/wiki/Користувач:IVBort/пісочниця
https://uk.wikipedia.org/wiki/Вікіпедія:Шпаргалка

message: У 1838 році Майкл Фарадей застосував високу напругу між двома металевими
електродами на обох кінцях скляної трубки, з якої було частково віддалено повітря, і
помітив дивну світлову дугу з початком на катоді (негативний електрод), а кінцем на
аноді (позитивний електрод)<ref>Michael Faraday (1838)
[https://books.google.com/books?id=ypNDAAAAcAAJ&pg=PA125 "VIII. Experimental
researches in electricity. — Thirteenth series.,"] ''Philosophical Transactions of the Royal
Society of London'', '''128''' : 125-168 </ref>. У той час атоми були найменшими
відомими частинками та вважалися неподільними, електрон був невідомий, а те, що
переносило електричний струм, було загадкою. Протягом останньої чверті 19 століття
було винайдено багато геніальних типів трубок Крукса, які
використовувалися в історичних експериментах для визначення їх природи. Існувало дві
теорії: англійський фізик Вільям Крукс вважав, що вони є «променевою матерією»;
тобто електрично заряджені атоми, тоді як німецькі вчені Генріх Герц та [[Євген
Гольдштейн]] вважали, що це «коливання ефіру»; якась нова форма
електромагнітних хвиль<ref></ref> In 1876, Євген Гольдштейн довів, що вони походять від катода, і
назвав їх ''катодні промені''<ref name="Thomson2"></ref>.
Питання було вирішено в 1897 році, коли Дж. Дж. Томсон
виміряв масу катодних променів, показавши, що вони складаються з частинок, яки
приблизно в 1800 разів легші за найлегший атом, водень. Отже, це був не атом, а нова
частинка, яку він назвав електроном. Він також показав, що електрон ідентичний
частинкам, що виділяються фотоелектричними та
радіоактивними матеріалами<ref name="Thomson"></ref>.
thread_title:  Історія
Обговорення:Бєльці

message: Привіт ! А чому власне "Бєльці" ? 
(1) Румунською - "Белць", (2) молдавською кирилицею "Бэлць" - тобто українською "Белць", (3) офіційно російською мовою зараз теж "Бэлць" : "Бєльци" залишилося у неофіційному вжитку. В Україні теж вже є практика вживати румунізовані назви - Укрзалізниця послуговується лише ними (і на квитках, і в оголошеннях - "поїзд Москва - Кишинеу"). 
Звідки взято слово "Більці" ?? Такої назви взагалі ніколи не було ... --Yevhen 23:52, 1 серпня 2008 (UTC)
replies: text: Я так зрозумів, для Молдови у нас вживаються не румунські, а усталені українські (можливо, це старі радянські) назви: Дубоссари (а не Дубесар), Кишинів (а не Кішинеу), Оргіїв (а не Орхей), Атаки (а не Отач), Бендери (а не Тігіна), більшість із цих назв є на картах і у словниках (на багатьох сучасних картах України (а туди здебільшого і Молдова влазить) подають по дві назви, напр. Белць/Бєльці, Тіраспол/Тирасполь, Вулкенешть/Вулканешти). Багато прикордонних з Україною міст (собливо з українським населенням) мають українські назви: Перемишль, Холм, Радівці, Дубоссари, Атаки, Устрики-Долішні, Розсош, Ряшів, Вишово-Вижнє тощо..--Ahonc (обг.) 16:51, 3 серпня 2008 (UTC)
У академічному словнику є «Бєльці (місто в Молдові)». --Tigga 07:37, 12 липня 2009 (UTC)
thread_title:  про назву Бєльці 

message: На всіх зацитованих мапах (і не лише) назва Більці, а не Бєльці! Українською "бє" взагалі бути не може, а румунською там ă, тобто [е]. Dieſelmaus (обговорення) 07:58, 26 січня 2022 (UTC)
thread_title:  Більці
Обговорення:Маркіза де Помпадур

message: Причина:Стаття числиться у категорії кандидатів на вилучення. Фактично не стаття. --A®</sup>''' 21:06, 9 січня 2008 (UTC)
* :
# Це не стаття. --Hillock65 03:53, 10 січня 2008 (UTC)
* :
# Таких стабів в нас повна енциклопедія. --Darvin 00:22, 10 січня 2008 (UTC)
# нормальний стаб, основні дані є, інтервікі є, хтось колись допише. --Yakudzaพูดคุย 08:33, 10 січня 2008 (UTC)
# DiVo 21:48, 10 січня 2008 (UTC)
# Білецький В. С.
# Он, сприяла виданню енциклопедії. Наш кадр. --vityok 15:57, 11 січня 2008 (UTC)
# Стаття — стаб, сумніву немає, але таким чином слід вилучити поливину нашої вікіпедії. Все ж стаття містить деяку, хоч і невелику, кількість інформації та інтервікі, тобто мусить залишитися.--Oleksii0 05:30, 13 січня 2008 (UTC)
# Користувач:Паршина Настя.
# Користувач:Рябчук Ю.І.
* :
# Особа значима, може хто б хоч якийсь більш-менш стаб зробив --А1 21:40, 9 січня 2008 (UTC)
* Рішення: Залишити за волевиявом Спільноти.--A®</sup>''' 20:40, 16 січня 2008 (UTC)
----
А хотіли вилучити? Дядько Ігор 20:30, 2 серпня 2008 (UTC)
thread_title:  Вилучення
Обговорення:Червона рута (пісня)

message: Колеги,
у джерелі, наведеному нібито на користь "Рути садової" насправді пише, що вона жодним чином не підходить на трактування в якості "Червоної рути". І далі цілком чітко пише, що це Рододендрон карпатський. Так само недоречно давати Рододендрон жовтий, лише на тій підставі що це "теж рододендрон". ПРимітка під номером 2 - це взагалі не жодне джерело, а власне трактування. Тому я дозволю собі оновити та доповнити цю інформацію. Не треба давати багато побічних здогадок, коли є доволі однозначна ідентифікація поняття. Дякую за розуміння. Mykola Swarnyk (обговорення) 18:57, 5 березня 2014 (UTC)
thread_title:  Уточнення
Обговорення:Іпатіївський літопис

message: А чому стаття начебто про Іпатіївський літопис, а йдеться про «Лѣтописець руский»??? Здається його Крамзін "знайшов"? --А1 18:20, 4 серпня 2008 (UTC)
replies: text: «Літопис руський» за Іпатським списком (Іпатський літопис) — оригінал Іпатіївський літопис, а "Літопис руський", це його переповідання (переклад), що вийшло в 1908 році в Петербурзі, я так зрозумів. Складається воно з «Повісті минулих літ», Київського літопису та Галицько-Волинського літопису.--Texnik 20:20, 4 серпня 2008 (UTC)
 --Goo3 (обговорення) 13:30, 30 жовтня 2017 (UTC)

message: От цікаво з'ясувати - у авторiв «українського походження» літописів (судячи з сучасної назви держави): Так само i титул «Папа Римський» - у вас має бути «італійського походження» ? - Судячи з сучасної назви держави, на території якої розташований Ватикан ! - Мабуть, так само «італійського походження» у вас i «Германiя» Тацита? --46.35.247.3 15:52, 28 грудня 2018 (UTC)
replies: text: : Ні, що ви, Україна з'явилася 1994 року, раніше ні українців, ні України ніколи не було, і мови української до Шевченка не було (бо ніхто її так не звав, "українською"), а перша столиця України – Харків. До речі, оскільки китів до 1800-их років називали рибами, вважаю науковим у всіх текстах, які стосуються давнішого часу, називати китів суто рибами! Категорично! Бо це їхня істинна одвічна назва і до 1800-их ніяких китів-ссавців не було(!), назва "водоплавні ссавці" нав'язується лишень після 1800-их років, тому в часи давніші ця назва не має права використовуватись, у всіх працях давніших років відтепер будемо називати китів рибками. Ось так. Шановний добродій 46.35.247.3 проконтролює, щоб це виконували як слід. Synyća Vusata (обговорення) 21:43, 15 листопада 2019 (UTC)
thread_title:  Про лiтописи «українського походження». 

message: Хіба мова оригіналу руська? Здається, якщо відкрити текст, то що більш схоже на церковно-болгарську. --З повагою, Гатерас (обговорення) 23:51, 30 квітня 2020 (UTC)
thread_title:  Мова
Обговорення:Білий гриб

message: 65.102.157.254
чому?--Kagor 12:02, 6 серпня 2008 (UTC)
"Білий гриб" - буде Білас
thread_title:  зображення

message: другу галерею потрібно видалити --taras-fedora-syn (обговорення) 14:06, 25 травня 2020 (UTC)
thread_title:  дві галереї
Обговорення:Людики

message: Це усталена назва, чи переклад з російської? Бо за українським правописом буде «Людики». Див. Правило дев'ятки. --Tigga 19:09, 6 серпня 2008 (UTC)
replies: text: Виправив.--UeArtemis 14:42, 9 грудня 2011 (UTC)
thread_title: Назва Людіки
Обговорення:Список міст Польщі за населенням

message: А чи потрібно у стовпчику з польською назвою міста посилання на відповідну статтю у польській вікіпедії?--Бахтін 19:19, 6 серпня 2008 (UTC)
2/3 міст із списку не мають української статті, решта має досить скромну статтю, думаю корисно дати безпосередній доступ до польської версії. --rar 06:43, 8 серпня 2008 (UTC)

message: Поправив назви згідно http://lcorp.ulif.org.ua/dictua/?class=view.
Частини міст там, на жаль, немає. Поправив по аналогії до інших (зокрема позбувся "Ґ"). Багато питань залишилось. Якби хтось мав під руками надійні джерела, прошу перевірити:
* Бєльско-Бяла
* Рибнік (є місто "Рибник" в Україні, треба в Польщі)
* Плоцк чи Плоцьк
* Елблонг чи Ельблонг
* Зельона Гура
* Нови Сонч
* Піотркув Трибунальський
* Кендзежин Козлє
* Бяла Подляска
* Скаржиско-Каменна
--rar 13:02, 11 серпня 2008 (UTC)
thread_title:  Українські назви міст
Обговорення:Азот

message: Доброго дня! Хотілося б мати змогу відредагувати цю статтю, зокрема у розділі Добування і застосування із посиланням на мою статтю Азотна станція. Хочу ще додати в яких сферах і як саме використавується газоподібний азот. Дякую. — Це написав, але не підписав, користувач Alexandr 2012 (обговорення • внесок).
thread_title:  Редагування
Обговорення:Алювій

message: Поставив шаблон {перекладаю}. Як альтернатива вилученню неперекладених шматків. --Дядько Ігор 19:13, 9 березня 2010 (UTC)
replies: text: Дякую. Сам щось не здогадався --Helgi 11:38, 10 березня 2010 (UTC)
Обговорення:Берцеліїди

message: А назва цих мінералів ніяк не пов’язана з цим Єнсом? Якщо так, то може перенести цю інформацію в статтю про нього? Бо з тим що це треба вилучати, я абсолютно не згоден. --Буник (обговорення) 11:38, 13 червня 2016 (UTC)
thread_title:  [[Єнс Якоб Берцеліус]]
Обговорення:Бірманський бурштин

message: Дякую за важливі виправлення. Цікаво, що огляд Пойнара щодо сумнівів у віці бурштину вийшов 2013 року, а ніби-то надійний радіоізотопний аналіз - 2012.--Brunei (обговорення) 12:17, 24 лютого 2020 (UTC)
thread_title:  Датування 

message: Добре було б знайти надійні джерела на сучасну українську назву, бо на «бірміт» є Гірнича енциклопедія. --Brunei (обговорення) 12:17, 24 лютого 2020 (UTC)
replies: text: Не дуже багато україномовної літератури про це і українські науковці коли про це пишуть то переважно теж не українською ;). В англомовній скрізь "Burmese amber" - це дослівний переклад, і загальний стандарт називати бурштини "... бурштин". В Гірничій енциклопедії намагалися підігнати це все під стандарти мінералогії і використали для бурштинів більш мінералогічні назви, але бурштин це за визначенням не мінерал, це біологічна, палеонтологічна тематика. Тому і всі ці цифри про склад і густину до сотих часток відсотка там смішні для загальної характеристики різновидів бурштину, бо воно не однорідне і взагалі могло утворитися не від одного виду дерев.--Igor Balashov (обговорення) 15:05, 24 лютого 2020 (UTC)
thread_title:  Українська назва
Обговорення:Бурий залізняк

message: Якщо він «складається з гетиту, лімоніту, азовськіту та інших мінералів», то англ. limonite відноситься точно не до нього. А щодо інших перерахованих іноземних назв — питання більш темне. Stas000D (обговорення) 09:06, 2 листопада 2012 (UTC)
thread_title:  назви
Обговорення:Випромінення

message: Це питання з опери про об’єкт і предмет: усі знають що «предмет» — це буквальний переклад латинського «об’єкт», але дехто намагається знайти різницю.
А я хотів ось про що поради попросити. У радіозв’язку розрізняють терміни: російською «радиация» — властиве будь-якому тілу, теплому, а тим паче, тому, по якім проходить змінний електричний струм, випромінювання радіохвиль, і «излучение» — навмисне, корисне, наприклад, радіопередавача чи локатора (визначення з Міжнародного регламенту радіозв’язку). Як це перекласти українською? «Випромінення» і «випромінювання» відповідно? Тоді треба виправити, бо випромінення у Вікіпедії синонім випромінювання. --W.M.drossel 10:05, 10 березня 2011 (UTC)
replies: text: Якась абракадабра. У словнику випромінювання - те що випромінене, а також у обох випадках означає дію (процес) до випромінювати. Можна переглянути інтервікі, якого більше те й перемогло. Випромінення - це спрощено, радіація - фізичн. термін. 
Этимология: Из западноевропейских языков (radiation, Radiation radiatio ‘сияние’, ‘блеск’). В русском языке - с конца XIX в. В словарях - с 1904 г.[Популярний словник російської мови. Тлумачно-енциклопедичний. © «Русский язык-Медиа», 2003, Гуськова А.П., Сотін Б.В. 1]
), --Texnik (обговорення) 16:26, 6 листопада 2012 (UTC)
replies: text: :Радіація  -  випромінення, яке «призводить до іонізації та збудження атомів або молекул середовища». Тому це відповідає терміну Іонізуюче випромінювання
Shynkar (обговорення) 13:05, 10 лютого 2019 (UTC)
replies: text: ::Це найпоширеніше використання терміну в неспеціалізованій літературі, тому зазвичай (якщо немає додаткового уточнення) вважається, що "радіація"="іонізуюче випроміювання". В той же час первісне значення терміну еквівалентне випромінюванню взагалі. Тому використовуються й такі терміни, як, наприклад, "теплова радіація", "сонячна радіація" і т.д.--Leon 13:45, 10 лютого 2019 (UTC)
thread_title: Допоможіть з термінологією. Радіація чи випромінення? 

message: Випромінення повинно бути загальним терміном і стосуватися не тільки електромагнітних хвиль. Випромінюються й звукові хвилі, випромінюються частинки. --Дядько Ігор (обговорення) 13:36, 23 травня 2014 (UTC)
thread_title:  Про що це?
Обговорення:Всесвіт

message: Зараз у статті написано: «Найвіддаленіші галактики і квазари знаходяться на відстані 10 млрд. світлових років від Землі.». Можливо варто уточнити, що насправді вони зараз знаходяться на більшій відстані, через розширення Всесвіту. --Pemakhov 07:55, 24 червня 2010 (UTC)
thread_title:  Відстань до найвіддаленіших галактик 

message: Я зробив окрему сторінку шкала космічних відстаней, і пропоную перенести секції з технічними деталями вимірювання відстаней у Всесвіті у цю статтю (як це зроблено в англійській версії). -- Метамерік (обговорення) 01:49, 16 січня 2015 (UTC)
thread_title:  Шкала космічних відстаней
Обговорення:Вулкан

message: ІМХО оцей каларовий список вулканів варто виокремити в окрему статтю, бо зараз він її "перекошує" --Helgi (обговорення) 15:08, 1 червня 2012 (UTC)
thread_title:  Список вулканів 

message: Vasyl Shchypchyk, ви замінили термін «діючий вулкан» на «дійовий вулкан» у статті: 
Але ця заміна виглядає як створення вами особисто нового терміну. Такий підхід заборонений у Вікіпедії — заборонено впроваджувати нові терміни (Вікіпедія:Жодних оригінальних досліджень).
Термін «діючий вулкан» вживається в таких джерелах:
* наукові праці з лінгвістики
** http://dspace.nbuv.gov.ua/bitstream/handle/123456789/37125/28-Grytsyk.pdf
* словники
** https://slovnyk.ua/index.php?swrd=діючий
** http://slovopedia.org.ua/32/53396/30659.html
* навчальні посібники університетів
** https://geoknigi.com/book_view.php?id=1642
** http://www.geol.univ.kiev.ua/lib/Vulkanology.pdf (с. 33, с. 46, ...)
* національні ЗМІ
** https://www.pravda.com.ua/news/2020/12/14/7276910/
** https://www.ukrinform.ua/rubric-world/2110560-najvisij-diucij-vulkan-evrazii-vikinuv-stovp-popelu-zavviski-sim-kilometriv.html
Все це сумарно означає, що «діючий вулкан» — абсолютно прийнятний, широковживаний український термін.
Але я знайшов і іншу працю з лінгвістики, де автор пропонує таке:
* http://enpuir.npu.edu.ua/bitstream/123456789/29329/1/Shevchuk_188-193.pdf
Підсумовуючи усе це, у статті доречно подати як рівнозначні два терміни: діючий (активний) вулкан. --VoidWanderer (обговорення) 16:56, 12 квітня 2021 (UTC)
replies: text: Тоді вже краще "живий" Vasyl Shchypchyk (обговорення) 06:41, 13 квітня 2021 (UTC)

text: це свідчить про поверхневі знання науковців, що писали такі "твори", з української мови. Vasyl Shchypchyk (обговорення) 06:50, 13 квітня 2021 (UTC)

text: щодо вживання дієприкметників т.ч.

text: Замість того, щоби повторювати ці жахливі покруч, маєте чудову нагоду допомогти читачам пізнати питомі терміни.  Vasyl Shchypchyk (обговорення) 06:55, 13 квітня 2021 (UTC)
replies: text: : Vasyl Shchypchyk, Вікіпедія не впроваджує питомі терміни — Вікіпедія тільки відтворює вже впроваджене. Такі її базові засади функціонування.

text: : Якщо ви хочете допомогти читачам, знайдіть які терміни використовують поважні науковці з цієї галузі. Оце і буде найкращою поміччю їм і Українській Вікіпедії. --VoidWanderer (обговорення) 20:06, 13 квітня 2021 (UTC)
Гаразд, дякую. Vasyl Shchypchyk (обговорення) 20:12, 13 квітня 2021 (UTC)
thread_title:  «Дійові» вулкани
Обговорення:Гейзер

message: Володимире Стефановичу, може їх поперекладати українською мовою? Здається, так буде краще. Все ж українську вікіпедію розвиваємо. Дякую. --Koshelyev 12:51, 31 січня 2009 (UTC)
thread_title:  Англійські підписи зображень 

message: Cлово "гейзер" пишеться з букви г, а не Ґ. Тому необхідно зробити виправлення.Петро Кравчук 19:42, 12 січня 2011 (UTC)
thread_title:  Помилка
Обговорення:Германій

message: У статті було і так і так, в інтернеті теж. Після вивчення чинного правопису, поставив усюди г, проте не впевнений остаточно. Ось є рішення 1993 року писати ґ - http://movahistory.org.ua/wiki/Термінологічна_правописна_конвенція, проте, як я розумію, новий правопис зменшує ужиток ґ у іншомовних словах. Коротше, якщо користувачі, що більш обізнані в цьому питанні, вирішать, як, все ж таки, правильно, то буду вдячний.--BogdanShevchenko (обговорення) 17:42, 28 січня 2019 (UTC)
thread_title:  Германій чи ґерманій?
Обговорення:Гідропривод

message: : Потрібно ОС перейменувати на «Гідропривід».
* СУМ-20 (2012) містить статтю «ГІДРОПРИ́ВІД» і не містить статті «ГІДРОПРИ́ВОД».
replies: text: ГІДРОПРИ́ВІД (СУМ-20 ).
* Український орфографічний словник (2004) містить слово гідропривід і не містить слова гідропривод.
* Гідропривід — гідравліч. привід ().

text: Вигнанець Микола Івкі. --94.179.210.50 11:17, 7 жовтня 2020 (UTC)
thread_title:  Гідропривід
Обговорення:Граніт

message: Хочу звернути увагу панства на те, що у правописному словнику 1928го року слово "граніт" пишеться саме через літеру Ґ. Дякую за увагу! --Wiler 93 (обговорення) 18:23, 21 грудня 2022 (UTC)
replies: text: Вікіпедія керується чинним Правописом, який би він не був.--Leon II (обговорення) 19:33, 22 грудня 2022 (UTC)
thread_title:  Ґраніт
Обговорення:Ґрунт

message: Я дивуюсь використанню літери Ґ  в цьому слові. Слово українське, а літера придумана для виговорення іноземних слів. Виговоріть слово з літерою Ґ і самі себе розсмішете--Kamelot  10:30, 20 січня 2009 (UTC)
Слово "Ґрунт" запозичине з німецької мови. Gvozdet 11:43, 7 липня 2009 (UTC)
З лікувальною метою землю прикладали до опіків, набряків, місця укусу бджіл :через значну кількість бактерій що є у Ґрунті я б не радив так чинити, і взагалі краще вилучити раптом хтось вирішить зробити це на практиці
(я не є фаховим медиком)--Rick1724
Із цієї статті частина тексту, що відповідала інженерному грунтознавству, перенесена до статті Ґрунт (як гірська порода). Авторам вдячний за розуміння, Користувач:Michaila vnuk

message: Скорочувати преамбулу до одного речення (визначення) не доцільно. Преамбула - вступна частина статті, яка містить визначення предмета статті та її короткий переказ. Було б непогано її розширити (приклад :en:Soil). В.Михайлюк (обговорення) 13:17, 1 січня 2015 (UTC)
Вступний розділ — це розділ статті Вікіпедії перед таблицею змісту та першим розділом статті. Вступ знайомить із темою статті та коротко переказує найважливіші аспекти теми. (Не варто плутати з вступом журналістських статей, бо він служить для зовсім інших цілей.)
Вступний розділ сам може бути короткою статтею на тему. Тут має бути визначення теми, встановлення контексту, пояснення чому тема значима та підсумок найважливіших моментів — включно із помітними суперечностями.... (див. Вікіпедія:Стиль/Вступ). В.Михайлюк (обговорення)
thread_title:  Преамбула 

message: брак. а варто додати, у т.ч х-ки лінійного розширення тощо--Albedo (обговорення) 12:49, 20 січня 2017 (UTC)
thread_title:  картка 

message: Прибрав текст з посиланням на посібник «Ґрунтознавство: Навч. посіб./ М.Ф.Бережняк, Б.Є.Якубенко,. А.М.Чурілов, Р.В.Сендзюк.» Не можу перевірити, але у статті цей текст примітивний і з багатьма помилками. Немає фізико-хімічного режиму. Хім. склад і через кому гумус, вміст елементів – це тавтологія. Коректніше чинники, а не фактори. «хімічний фактор родючості» - некоректно. Родючість визначають - некоректно. Що таке біологічна оцінка? Економічна через бонітування – немає такого «в природі». Michaila vnuk (обговорення) 08:51, 1 травня 2024 (UTC)
thread_title:  Родючість – головна властивість ґрунту
Обговорення:Колобжеґ

message: У Академічному словнику це Колобжег. --Tigga 08:55, 8 серпня 2008 (UTC)

message: Маю багато таких і подібних проблем у Міста Польші за населенням‎. Перечитав ще раз Обговорюємо Вікіпедія:Іменування статей/Географічні об'єкти, там теж немає спільної думки. Мабуть таки треба буде зробити згідно з Акад.Словником.--rar 19:05, 9 серпня 2008 (UTC)
thread_title:  Ґ чи Г
Обговорення:Діоксид вуглецю

message: На початку статті написано "має кислуватий смак і запах", у розділі "Фізичні властивості" "без кольору та запаху". Illya Shevchenko1 (обговорення) 10:33, 12 вересня 2020 (UTC)Illya Shevchenko1
thread_title:  Запах
Обговорення:Екватор

message: ІМНО, в дужках після заголовку статті має бути лише іншомовний відповідник тією мовою, в якій це слово виникло, з поясненням його буквального значення. Тобто, пояснення етимології слова (чого я під заголовком якраз і не бачу: екватор — слово з латинської чи якоїсь із романських мов, тоді як тут — лише англійська, російська і чомусь німецька). Інформація про назву цього поняття в російській, англійській,..., китайській мові вже є в інтервікі. В чому сенс цього дублювання? P.Y.Python 18:44, 9 вересня 2011 (UTC)
thread_title:  Досить дублювати інтервікі!