lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Обговорення:Брид-ле-Бен

message: Літера и у назві згідно правопису:
* §90.5.в).3) У географічних назвах після приголосних дж, ж, ч, ш, щ і ц перед приголосним: Алжир, Вашингтон, Вірджинія, Гемпшир, Жиронда, Йоркшир, Лейпциг, Циндао, Чикаго, Чилі, але перед голосним і в кінці слова пишеться і: Віші, Шіофок.
* §90.5.в).4) У географічних назвах із звукосполученням -ри- перед приголосним (крім j): Великобританія, Крит, Мавританія, Мадрид, Париж, Рига, Рим та ін., але Австрія, Ріо-де-Жанейро
thread_title:  Транскрипція назви
Обговорення:Бризон-Сент-Інносан

message: Літера и у назві згідно правопису:
* §90.5.в).3) У географічних назвах після приголосних дж, ж, ч, ш, щ і ц перед приголосним: Алжир, Вашингтон, Вірджинія, Гемпшир, Жиронда, Йоркшир, Лейпциг, Циндао, Чикаго, Чилі, але перед голосним і в кінці слова пишеться і: Віші, Шіофок.
* §90.5.в).4) У географічних назвах із звукосполученням -ри- перед приголосним (крім j): Великобританія, Крит, Мавританія, Мадрид, Париж, Рига, Рим та ін., але Австрія, Ріо-де-Жанейро
thread_title:  Транскрипція назви
Обговорення:Шиньєн

message: Літера и у назві згідно правопису:
* §90.5.в).3) У географічних назвах після приголосних дж, ж, ч, ш, щ і ц перед приголосним: Алжир, Вашингтон, Вірджинія, Гемпшир, Жиронда, Йоркшир, Лейпциг, Циндао, Чикаго, Чилі, але перед голосним і в кінці слова пишеться і: Віші, Шіофок.
* §90.5.в).4) У географічних назвах із звукосполученням -ри- перед приголосним (крім j): Великобританія, Крит, Мавританія, Мадрид, Париж, Рига, Рим та ін., але Австрія, Ріо-де-Жанейро
thread_title:  Транскрипція назви
Обговорення:Фретерив

message: Літера и у назві згідно правопису:
* §90.5.в).3) У географічних назвах після приголосних дж, ж, ч, ш, щ і ц перед приголосним: Алжир, Вашингтон, Вірджинія, Гемпшир, Жиронда, Йоркшир, Лейпциг, Циндао, Чикаго, Чилі, але перед голосним і в кінці слова пишеться і: Віші, Шіофок.
* §90.5.в).4) У географічних назвах із звукосполученням -ри- перед приголосним (крім j): Великобританія, Крит, Мавританія, Мадрид, Париж, Рига, Рим та ін., але Австрія, Ріо-де-Жанейро
thread_title:  Транскрипція назви
Обговорення:Гриньон (Савоя)

message: Літера и у назві згідно правопису:
* §90.5.в).3) У географічних назвах після приголосних дж, ж, ч, ш, щ і ц перед приголосним: Алжир, Вашингтон, Вірджинія, Гемпшир, Жиронда, Йоркшир, Лейпциг, Циндао, Чикаго, Чилі, але перед голосним і в кінці слова пишеться і: Віші, Шіофок.
* §90.5.в).4) У географічних назвах із звукосполученням -ри- перед приголосним (крім j): Великобританія, Крит, Мавританія, Мадрид, Париж, Рига, Рим та ін., але Австрія, Ріо-де-Жанейро
thread_title:  Транскрипція назви
Обговорення:Ла-Бридуар

message: Літера и у назві згідно правопису:
* §90.5.в).3) У географічних назвах після приголосних дж, ж, ч, ш, щ і ц перед приголосним: Алжир, Вашингтон, Вірджинія, Гемпшир, Жиронда, Йоркшир, Лейпциг, Циндао, Чикаго, Чилі, але перед голосним і в кінці слова пишеться і: Віші, Шіофок.
* §90.5.в).4) У географічних назвах із звукосполученням -ри- перед приголосним (крім j): Великобританія, Крит, Мавританія, Мадрид, Париж, Рига, Рим та ін., але Австрія, Ріо-де-Жанейро
thread_title:  Транскрипція назви
Обговорення:Ла-Триніте (Савоя)

message: Літера и у назві згідно правопису:
* §90.5.в).3) У географічних назвах після приголосних дж, ж, ч, ш, щ і ц перед приголосним: Алжир, Вашингтон, Вірджинія, Гемпшир, Жиронда, Йоркшир, Лейпциг, Циндао, Чикаго, Чилі, але перед голосним і в кінці слова пишеться і: Віші, Шіофок.
* §90.5.в).4) У географічних назвах із звукосполученням -ри- перед приголосним (крім j): Великобританія, Крит, Мавританія, Мадрид, Париж, Рига, Рим та ін., але Австрія, Ріо-де-Жанейро
thread_title:  Транскрипція назви
Обговорення:Кальник (Гайсинський район)

message: The root, KAL is coming from old Slavic kalъ which is coming from indo-european *keh2lo- meaning dark. In other Slavic languages, kal also means mud, wet land. Caligo in latin is fog. Kalas in sanskrit means blackish. There is a mountain in Croatia called Kalnik which could have something to do with dark woods. --77.237.124.128 10:52, 16 травня 2022 (UTC)
thread_title:  Origin of the name
Обговорення:Кам'яна Криниця

message: В розділі "історія" нещодавно внесена інформація викладена з ідеологічно заангажованої комуністичної точки зору. Землю забирали в одних і давали іншим (молодці які!), і демократично "затверджували на загальних зборах". Село "постраждало від голодомору" так ніби це був град, а добрий комісар акуратно порахував і записав, що загинуло від голоду тисяча сельчан. Потім прийшли погані німці, які забирали продукти і вивозили їх (уявіть собі, не до Москви, а до Німеччини!). У світлі щойно прийнятих законів про декомунізацію це виглядає дещо односторонньо. Mykola Swarnyk (обговорення) 22:40, 14 квітня 2015 (UTC)
thread_title:  Комуністична історія
Обговорення:Кам'яне Поле

message: У меня есть список имён основателей этого села и одна знаменитая личность в Германии и Канаде которая родилась в этом селе. Но низнаю как это добавить. 46.89.113.252 22:44, 30 січня 2022 (UTC)
thread_title:  Основатели села
Обговорення:Кам'янисте

message: Протягом 1835-1939 років існувала колонії Казимирівка і Броніславів-ка колишнього Зборівського повіту, поблизу траси Зборів—Львів. Бронісла-вівка знищена, а Казимирівка зараз відійшла до Львівської області.
Впродовж кін. XVIII – поч. ХХ ст. в Галичині виникли також німецькі колонії Гайнріхсдорф, Забава, Йосипів, Станин, Сушно, Тоболів, Щиглівка[45]. Протягом першої половини ХІХ ст. на території східної частини Галичини виникає ряд нових поселень. Згідно з дослідженнями Р.Ф. Кайндля їх кількість та геоґрафія розподілилася наступним чином:
Йозефінендорф (1817), Михайлівка (1819), Теодорсгоф (1824), Збоїська (1836) – у Жовківському окрузі;
Нойдорф та Карачинів (1830) – у Львівському;
Романівка (1815), Броніславівка і Казимирівка (1838) – у Золочівському;'
Енґельсберґ (1811), Дебелівка (1827), Тересівка (1818), Махлінець (1823), Нове Село, Сидорівка, Корнилівка і Любша (в період 1828-1835), Йозефсталь, Грабовець Стрийський (1830), Людвіґсдорф (1832), Аннаберґ, Феліцієнталь, Карльсдоф (1835), Бехерсдорф (1836), Нинів Горішній (1840), Новий (Ной) Мізунь (1844) – у Стрийському;
Константинівка, Монастирчани і Солотвина (1820) – у Станіславському;
Маріагільф (1811), Баґінсберг (1818), Авґустдорф (1836), Флеберг (1842) – у Коломийському;
Полівці (1819) – у Чортківському;
Конопківка (пр. 1839) – у Тернопільському[38] (с.16–22, табл. № 1-5); [46].
 На південному сході Плугова поблизу Золочева знаходилися німецькі колонії Броніславівка і Казимирівка. У 1880 р. у Броніславівці налічувалось 18 домів і 92 жителі, в Казимирівці – 30 домів і 202 жителі. Разом в колоніях – 217 німців, 13 поляків і 10 русинів.
thread_title:  Історія села  Кам`янисте ( Казимирівка 1836-1939)
Обговорення:Капитолівка

message: В народі розповідали, що так село називали німці і навіть зазначали на картах. Але даних про це не маю, пошуки не дали результатів. Єдине що лишилося від цієї назви так це невеличка річечка. Із сучасників навряд чи хто знає її назву, колись випитав у старожилів. Стаття поповнюватиметься після моєї жовтневої поїздки на Харківщину. Не маю зв'язку, але знаю, що в бібліотеці є набагато більше матеріалу, ніж я подав із джерела.
Це далеко не повна інформація за рідне  село. Маю купу інформації в голові,  яка нажаль, тут на Галичині, нічим закріпити. В жовтні доповнюватиму статтю у Капитолівці. Є дані про перших поселенців, чому селянів ідосі звуть бублешниками, ну і то не єдині відомі люди яких я вказав. Єдине що так і не можу розібратися з фотографіями. Чесно кажучи з таким перетинаюся вперше, тож доведеться вас, адміністраціє, турбувати. В підказках розібратися не можливо, хоча це й найліпше. Якби було все просто уявляю собі, щоб це була за Вікіпідія.
За деякі села (Андрієвка, наприклад, Букіно, зовсім не маю інформації). Думаю "відкопаю" - заінтригувала мене така робота. До речі, щиро дякую вам за предоставлені можливості вдосконалити себе у вивчені рідної історії, та у реферуванні, тим пак з тегами!
thread_title:  Стосовано назви Черьомушноє
Обговорення:Каплунівка (Богодухівський район)

message: Побачив у розділі історії села текст 
"За давніми переказами в 1687 р. житель польського містечка Умані Іван Ілліч Уманов по виході своєму з Польщі в Росію прийшов в Слободсько-українські полки і звернувся в полковому місті Охтирка до командира Охтирського полку Стольника і полковника Івана Івановича Перекрестова, а в наступному 1688 р. полковник наказав в 20 верстах від м.Охтирки при витоку річки Хухрі заселити нове село, а осадчий був по прізвищу Каплун, звідси назва села Каплунівка. Про це нам розповідає книга " Сказание о чудотворной иконе Каплуновской Богоматери ", яка була написана нашим земляком В.І.Линником в 1909 році.
І таке далі. Це було добавлене користувачем 62.80.189.126, у 2014 році. Поперше здивувало нетипове неінциклопедичне використання наше/нашого. Подруге, десь вже такі оберти чув. знайшов за посиланням ([st.kharkov.ua/.../8b6e3f91806f02a56048695462df31bc.doc]) ідентичний текст (стор. 11). Також сайт (  ), також датовано 2013 роком.....Сумно...сумно. плагіат, щей неякісний.--Blitz1980 (обговорення) 19:55, 31 січня 2018 (UTC)
thread_title:  Плагіат
Обговорення:Капустинці (Бориспільський район)

message: В процесі дослідження історії війни за утвердження народовладдя і незалежність України-УНР-УСРР-УРСР 1917-23 рр. (громадянської війни), привернув увагу наведений факт, що до діяльності отамана Івана Чорноусова (особистість якого недавно популяризували на Україні через роман Василя Шкляра "Чорний Ворон") з історією Капустинець у розповідях жителів села. Імхо наведені факти у той чи інший спосіб варто висвітлити в статті:
"Уславлюється «батько» на прізвисько Чорний Ворон — це реальна особа (1920-і роки), присутня в архівних документах, — Чорновус, він же колишній штабс-капітан Черноусов, він же — колишній уенерівець, а тепер — холодноярський «герой». Весь роман він із товаришами — симпатягами з промовистими прізвиськами (наприклад, Вовкулака) та китайцем Ходею, який воює за тих, «хто дають кУсать», — грабує радянські магазини, заводи, громить повітові та окружні виконкоми, при цьому не забуваючи злягатися, — та вигадливо, просто-таки скажемо, художньо (недаремно вірші пише!) винищує меншовартісно-здегенерованих «жидюг» та «кацапидл»."
"Скажу абсолютно несподівану річ: мій дід, син сільського фельдшера у селі на Київщині, в дитинстві бачив Чорновуса. Надибавши на це прізвище, я відразу згадав його скупі оповідки! Чорновус заходив і в село Капустинці Яготинського району Київщини (тоді, здається, Пирятинського повіту Полтавщини). Гостював і в хаті батьків діда (мого прадіда, фельдшера Федора Пименовича, і досі пам'ятають дуже старі люди в Капустинцях та навколишніх селах).
Вимоги були простими й безідейними: обсушитись, їжа, самогон... Серед ночі стукав до селян і, власне кажучи, мало хто зважався не обслужити «дорогого гостя». Жаль, що діда вже немає дванадцять років на світі, я б розпитав у нього детальніше у «світлі» теми!.. Запам'ятав тільки одну історію. Як убили молоду красиву єврейку на краю села («на хуторі»), причому бандити ще й хвалилися «вмінням», як треба вбити, щоб лишилася посмішка на обличчі: це коли людина веселиться і не знає, що чекає її зараз. Її зарізали зі спини, і так «з посмішкою» вона і захолола.
Щось про національну ідею чорновусівців, на жаль, я не виніс із оповідей діда-очевидця."
* http://2000.net.ua/2000/svoboda-slova/rezonans/72245
Serge-kazak (обговорення) 17:39, 22 січня 2013 (UTC)
thread_title:  Події 1917-23 рр: [[Черноусов_Іван_Якович_(Чорний_Ворон)|отаман Чорний Ворон]] у Капустинцях 

message: Царство небесне, 284 імені загиблих - http://www.memory.gov.ua/data/upload/publication/main/ua/1090/19.pdf
Serge-kazak (обговорення) 23:19, 10 лютого 2013 (UTC)
thread_title:  Список загиблих під час голодомору
Обговорення:Катина

message: З чого починається Батьківщина? - з рідної землі, рідної домівки,яка,звичайно, наводить спогади про рідне село. Моє рідне село - Катино,мальовничий куточок української землі, розташоване в гірському районі Старосамбірщини Львівської області.Хоча моє село не може похизуватись визначними будівлями,хорошими дорогами,але усі жителі цього села дуже гордяться своїм місцем проживання. Я також пишаюся своєю місцевістю. Повертаючись додому, в мене на обличчі появляється усмішка,вдихаю на повні груди свіже гірське повітря, і на душі стає дуже приємно. У моєму Катино знаходяться усі необхідні споруди:народний дім, медичний пункт,школа, церква. Багато гостей залишається щасливим після прогулянки лісом,збором грибів,ягід та запашних польових квітів. Дійсно, тут гарний краєвид, пейзаж неймавірний. А детальніше Ви зможете дізнатись із поетичних надбань нашого односельця,добре відомого у Самбірському районі поета-пісняра, Йосипа Сушинського.
thread_title:  перенесено з новостореної новачком статті
Обговорення:Келеберда (Черкаський район)

message: Ще у 1964 році я закінчив Келебердянську восьмирічну школу,з села виїхав у 1975році,із однокласниками більше не спілкувався,можливо,хтось із моїх однокласників прочитає цю замітку і запропонує зустріч?
      +380677075239
    с.Кищенці Маньківського району,Черкаської області
 Олексій Григорович Нестеренко
thread_title:  Зустріч
Обговорення:Електромобіль

message: Дивний розділ. Порівняння переваг у використанні електромобілів у Росії з США. Чому не Молдови з Брализією? --З повагою до усіх, Гатерас 07:53, 7 листопада 2010 (UTC)
thread_title:  Переваги електромобіля
Обговорення:Тритон дунайський

message: В статті сказано, що дунайський тритон поширений в трьох областях України, але на малюнку Україна взагалі не відмічена зеленим. Чому так? --Alex Blokha 11:11, 2 травня 2010 (UTC)
replies: text: То приблизна карта поширення, як і вказано в підпису. Більш точна карта - за посиланням в розділі "Зовнішні посилання", на сайті МСОП. Але і там не все: не враховані знахідки останніх (після 2005) років в басейні Дніпра, які вже опубліковані в науковій літературі (див. посилання на цитовану літературу в тексті). Тобто, проблема в інтеграції джерел: в зоології це досить часто трапляється. --Shao 14:35, 5 травня 2010 (UTC)
thread_title:  Ареал поширення
Обговорення:Католицька церква в Польщі

message: Вітаю! Часом не «церква в Польщі»?--天津日高日子波限建鵜葺草葺不合命 14:29, 1 травня 2010 (UTC)
replies: text: Ось чого не знаю, того не знаю. Можливо... --А1 14:55, 1 травня 2010 (UTC)
thread_title:  Чергування
Обговорення:Монжильбер

message: Літера и у назві згідно правопису:
* §90.5.в).3) У географічних назвах після приголосних дж, ж, ч, ш, щ і ц перед приголосним: Алжир, Вашингтон, Вірджинія, Гемпшир, Жиронда, Йоркшир, Лейпциг, Циндао, Чикаго, Чилі, але перед голосним і в кінці слова пишеться і: Віші, Шіофок.
* §90.5.в).4) У географічних назвах із звукосполученням -ри- перед приголосним (крім j): Великобританія, Крит, Мавританія, Мадрид, Париж, Рига, Рим та ін., але Австрія, Ріо-де-Жанейро
thread_title:  Транскрипція назви
Обговорення:Монжиро

message: Літера и у назві згідно правопису:
* §90.5.в).3) У географічних назвах після приголосних дж, ж, ч, ш, щ і ц перед приголосним: Алжир, Вашингтон, Вірджинія, Гемпшир, Жиронда, Йоркшир, Лейпциг, Циндао, Чикаго, Чилі, але перед голосним і в кінці слова пишеться і: Віші, Шіофок.
* §90.5.в).4) У географічних назвах із звукосполученням -ри- перед приголосним (крім j): Великобританія, Крит, Мавританія, Мадрид, Париж, Рига, Рим та ін., але Австрія, Ріо-де-Жанейро
thread_title:  Транскрипція назви
Обговорення:Монришер-Альбанн

message: Літера и у назві згідно правопису:
* §90.5.в).3) У географічних назвах після приголосних дж, ж, ч, ш, щ і ц перед приголосним: Алжир, Вашингтон, Вірджинія, Гемпшир, Жиронда, Йоркшир, Лейпциг, Циндао, Чикаго, Чилі, але перед голосним і в кінці слова пишеться і: Віші, Шіофок.
* §90.5.в).4) У географічних назвах із звукосполученням -ри- перед приголосним (крім j): Великобританія, Крит, Мавританія, Мадрид, Париж, Рига, Рим та ін., але Австрія, Ріо-де-Жанейро
thread_title:  Транскрипція назви
Обговорення:Орель (Савоя)

message: Шановні українці, будь ласка, додайте це найкраще фото! Слава Україні!
Vue d'une partie de la commune d'Orelle dans le centre de Francoz..jpg --Myosotis alpestre (обговорення) 15:16, 3 грудня 2022 (UTC)
thread_title:  Vue d'une partie de la commune d'Orelle dans le centre de Francoz..jpg
Обговорення:Планшрин

message: Літера и у назві згідно правопису:
* §90.5.в).3) У географічних назвах після приголосних дж, ж, ч, ш, щ і ц перед приголосним: Алжир, Вашингтон, Вірджинія, Гемпшир, Жиронда, Йоркшир, Лейпциг, Циндао, Чикаго, Чилі, але перед голосним і в кінці слова пишеться і: Віші, Шіофок.
* §90.5.в).4) У географічних назвах із звукосполученням -ри- перед приголосним (крім j): Великобританія, Крит, Мавританія, Мадрид, Париж, Рига, Рим та ін., але Австрія, Ріо-де-Жанейро
thread_title:  Транскрипція назви
Обговорення:Сен-Кристоф (Савоя)

message: Літера и у назві згідно правопису:
* §90.5.в).3) У географічних назвах після приголосних дж, ж, ч, ш, щ і ц перед приголосним: Алжир, Вашингтон, Вірджинія, Гемпшир, Жиронда, Йоркшир, Лейпциг, Циндао, Чикаго, Чилі, але перед голосним і в кінці слова пишеться і: Віші, Шіофок.
* §90.5.в).4) У географічних назвах із звукосполученням -ри- перед приголосним (крім j): Великобританія, Крит, Мавританія, Мадрид, Париж, Рига, Рим та ін., але Австрія, Ріо-де-Жанейро
thread_title:  Транскрипція назви
Обговорення:Сен-Жиро

message: Літера и у назві згідно правопису:
* §90.5.в).3) У географічних назвах після приголосних дж, ж, ч, ш, щ і ц перед приголосним: Алжир, Вашингтон, Вірджинія, Гемпшир, Жиронда, Йоркшир, Лейпциг, Циндао, Чикаго, Чилі, але перед голосним і в кінці слова пишеться і: Віші, Шіофок.
* §90.5.в).4) У географічних назвах із звукосполученням -ри- перед приголосним (крім j): Великобританія, Крит, Мавританія, Мадрид, Париж, Рига, Рим та ін., але Австрія, Ріо-де-Жанейро
thread_title:  Транскрипція назви
Обговорення:Сен-Морис-де-Ротеран

message: Літера и у назві згідно правопису:
* §90.5.в).3) У географічних назвах після приголосних дж, ж, ч, ш, щ і ц перед приголосним: Алжир, Вашингтон, Вірджинія, Гемпшир, Жиронда, Йоркшир, Лейпциг, Циндао, Чикаго, Чилі, але перед голосним і в кінці слова пишеться і: Віші, Шіофок.
* §90.5.в).4) У географічних назвах із звукосполученням -ри- перед приголосним (крім j): Великобританія, Крит, Мавританія, Мадрид, Париж, Рига, Рим та ін., але Австрія, Ріо-де-Жанейро
thread_title:  Транскрипція назви
Обговорення:Be Free

message: Назва фестивалю не повинна перекладатися, особливо в заголовку статті. Те, що її можливо перекласти, не означає, що її треба перекладати. Польський фестиваль «Las Woda & Blues» треба так і називати, так і записувати, а не «українізувати»…--Piramidion 20:49, 25 грудня 2013 (UTC)
*: В УкрВікі взято з БілВікі . Дотримано з правил "слід використовувати українські назви статей"! Я навіть виловив в укр. просторі назв  й перейменував у «Міста і села Білорусії», коли відповідно «вікіпроекту Білорусь» перевіряв всі каталоги. Там в тексті статтей є слова назви латиницею - пошукова система видає потрібну вам інф., не хвилюйтеся (я перевіряв). Погоджуюсь не міняти напр. IQ48, бо в БілВікі нема інф. про назву кирилицею. Але напр. Зніч, Зьмяя  - все нормально. Тим пак слов'яномовні ці гурти певно між собов не гуторять тою мовою, якою ви вимагаєте ставити основну назву Krupski Oleg (обговорення) 07:08, 26 грудня 2013 (UTC)
*::Зрозумійте, фестиваль називається Be Free, це його офіційна назва, і нею користуються ВСІ, хто про нього знає. І якщо в Ґуґлі будуть шукати - то саме за цією назвою. Подивіться, що видає пошук в Ґуґлі, якщо шукати саме за офіційною назвою (де там вікіпедія?) Мало б виділяти назву, а виділяє вміст, вікіпедії навіть не помітять при пошуку. А мали б.--Piramidion 15:26, 26 грудня 2013 (UTC)
*::: Натомість, якщо шукати за «будь вільним» — то в пошуку не знаходить офіційних сайтів (а, знову ж таки, мало б)--Piramidion 16:07, 26 грудня 2013 (UTC)
replies: text: ::::Piramidion має рацію: коли фестиваль ще відбувався, його в Україні анонсували і називали саме Be Free (по радіо, наприклад). А Будь вільний — це навіть не зуконаслідування, як із Вудстоком, а, по суті, нова назва. Перейменував назад. --Dƶoxar (обговорення) 03:51, 1 липня 2014 (UTC)
thread_title:  Назва
Обговорення:Южин

message: Літера и у назві згідно правопису:
* §90.5.в).3) У географічних назвах після приголосних дж, ж, ч, ш, щ і ц перед приголосним: Алжир, Вашингтон, Вірджинія, Гемпшир, Жиронда, Йоркшир, Лейпциг, Циндао, Чикаго, Чилі, але перед голосним і в кінці слова пишеться і: Віші, Шіофок.
* §90.5.в).4) У географічних назвах із звукосполученням -ри- перед приголосним (крім j): Великобританія, Крит, Мавританія, Мадрид, Париж, Рига, Рим та ін., але Австрія, Ріо-де-Жанейро
thread_title:  Транскрипція назви
Обговорення:Клювинці

message: Я, звісно, не історик, проте до історії ставлюся трошки обережніше, пане Миколо. Вказана дата не мною придумана і я вже геть не збирався Вас розсмішити :). Ви так уже, як на мене, дуже по-господарськи нею розпорядилися. Не виключено, що через пару років якийсь прискіпливий дослідник, відшукає щось нове про Клювинці. І що ж тоді? Невже тоді для Вас історія міст і сіл області стане такою вже кумедною? :) Для мене особисто - ні! Історія тим і цікава, що вона більше, ніж будь-яка інша наука залишає в собі простору для різних джерел, аргументів і поглядів. Я особисто не беруся, при тому всьому, стверджувати коли точно були засновані Клювинці. А Ви, колего? Певен, що наш з вами вік-досвід дозволяє де-що пригадати про писання-переписування історії під поточні потреби. А ще я знав дуже одного поважного професора-історика який дозволяв вчити історію лише з його авторських підручників. Ну, це така собі з мого боку  . . . дружня риторика і не більше. З повагою до Вас особисто і само собою до історії міст і сіл області --Kasio67 (обговорення) 14:42, 13 листопада 2017 (UTC)
replies: text: Історія не є кумедною. Кумедним виглядає посилання на радянське видання 40-річної давнини і піддавання сумнівам напрацюванням за ці роки. Якщо ви вже беретеся за такі речі і піддаєте сумнівам ТЕС, тоді не треба робити посилання тільки на видання 1973 року, а й заглянути у 2014. І його так само вказати. Навіть більше, оновити всю інформацію. Ось тоді воно не виглядати кумедно. Бо так можна й на польський словник географічний позаминулого століття послатися і взагалі піддати сумнівам всі новіші дослідження. --Микола Василечко (обговорення) 16:13, 13 листопада 2017 (UTC)
replies: text: : Ми з Вами, до слова, також є «продуктами» тієї ж 40-річної давнини :). Але ж це Вам, Миколо, не заважує бути актуальним, хоча тут Вас чимало «доброзичливців» хотіли б «скасувати», як видно з гарячої полеміки подекуди. А посилання на уже згаданий ресурс є, якщо хочете, елементом дослідницького комапаративізму. Історія, як будь-яка інша наука без «піддавання сумнівам» не стала б історією, хіба ні? То чому ж не дати можливість читачеві порівняти? Хіба не цим цікаві і корисні енциклопедичні видання? Якщо б я мав час на глибшу полеміку з цього приводу, то міг би навести вікіпедійне ж визначення історії:

text: :А ще було б цікаво поговорити про Нормана Дейвіса та його «Історію Європи» і т.д. P.S. Людині Вашого калібру не личить так авторитарно ставитися до «aliam ideam». Сподіваюся, що Вас це не образить . . . хіба що розсмішить :) --Kasio67 (обговорення) 21:31, 13 листопада 2017 (UTC)
thread_title:  Перша згадка
Обговорення:Княгинин (Дубенський район)

message: http://www.myslenedrevo.com.ua/uk/Sci/HistSources/KremenecZemSud/Knyga34-1624Lystopad.html 176. Жовтня 7. / Листопада 19 – Апеляція п. Рафала Микулинського в справі захоплення п. Богданом Княгининським урожаю в с. Андруга --Бучач-Львів (обговорення).
thread_title:  Нотатки
Обговорення:Княждвір

message: Тут пишуть, що перейменування на «Верхнє» та «Нижнє» відбулося в 1946 р. --Djadjko (обговорення) 03:45, 2 лютого 2016 (UTC)
thread_title:  Радянські назви 

message: --Djadjko (обговорення) 02:47, 5 лютого 2017 (UTC)
thread_title:  Література
Обговорення:Княжичі (Броварський район)

message: Царство небесне всім загиблим - http://www.memory.gov.ua/data/upload/publication/main/ua/1090/19.pdf
Serge-kazak (обговорення) 23:26, 10 лютого 2013 (UTC)
thread_title:  Список загиблих під час голодомору