lflage/wiki-talks huggingface dataset:
Обговорення:Квітка-Основ'яненко Григорій Федорович

message: Пропоную змінити фото могили на це https://uk.wikipedia.org/wiki/Файл:Могила-пам'ятник_Квітки_Основ'яненко_в_Харкові.jpeg здається, кращої якості (власник фото - я). Ім'ярек (обговорення) 12:29, 4 червня 2014 (UTC)
replies: text: Вітаю! Завантажте своє фото у Вікісховище і міняйте фото могили в статті.-- Володимир Ф  (обговорення) 12:53, 4 червня 2014 (UTC)--
thread_title: Ілюстрація

message: Григорій Федорович написав оповідання де виклав свою версію родинної історії. Вона не є історичною. Хоч і цікава за сюжетом. Оскільки ця тема на сторінці розглядалася я вирішив її виправити згідно оригіналу ( посилання на сайт з безкоштовним завантаженням надаю). ПДФ файл. Правопис оригінал. Потрібен цей розділ чи ні, не моя справа, але якщо він є, то хай буде згідно джерелу. У сторінці про Квіток, надав більш ширшу версію легенди, там вона доречна. З критикою та поясненнями.--Blitz1980 (обговорення) 14:19, 1 грудня 2016 (UTC)
thread_title:  Сімейні легенди
Обговорення:Юрій Клен

message: Якщо вже сам писав без Ґ, то нащо ліпити? Тим паче правописом використання літери обмежене.--ЮеАртеміс (обговорення) 15:24, 10 вересня 2016 (UTC)
thread_title:  Ґ
Обговорення:Кобилянська Ольга Юліанівна

message: * https://polona.pl/item/10355918/251/ гербу Гримала --Бучач-Львів (обговорення) 12:26, 21 липня 2016 (UTC)
replies: text: :https://polona.pl/item/10355918/260/ ліньки пару сторінок перегорнути? --Sergm (обговорення) 01:49, 2 листопада 2017 (UTC)
thread_title:  нот 

message: Чому не зберігається редагування статті? Чому патрульні укрвікіпедії не бачать, що зараз "висить" стаття із комуняцькою версією життя письменниці? Фрази про високу роль рос літератури і віроломний напад Німеччини. Патрульні, ви де? Розберіться. Чи серед "патрульних" є агенти рифи чи комуністи і рускомірци? 95.69.161.73 22:16, 11 серпня 2022 (UTC)
thread_title:  Редагування статті прихильником совка. Неможливість прибрати це редагування
Обговорення:Кониський Олександр Якович

message: Був змушений тимчасово, терміном на один тиждень, обмежити редагування статті задля уникнення війни редагувань. Причиною є  невмотивоване видалення одним з користувачів ілюстрації зі статті. Пропоную обговорити вирішення питання на цій сторінці. Прохання до користувача навести його аргументи, на підставі яких він вважає необхідним видалити відповідне зображення зі статті.--Leonst (обговорення) 19:13, 10 листопада 2019 (UTC)
thread_title:  Видалення ілюстративного матеріалу зі статті
Обговорення:Корнійчук Олександр Євдокимович

message: Цікаво, що п'єсу, в дещо відредагованій версії, виконувано й на окупованих під німцями територіях під назвою «Ось так вони воюють» (So wie sie kämpfen).
Что-то сомневаюсь. Здесь источников нет, в Гугле ничего найти не удалось...Knižnik (обговорення) 13:07, 7 травня 2020 (UTC)
replies: text: Наберіть "Ось так вони воюють Корнійчук", і отримаєте кілька АД:" Енциклоп.суч.У.", газета "День" і ін. --Rpvmlviv (обговорення) 06:54, 21 лютого 2021 (UTC)
thread_title:  П'єса, виконувано й на окупованих під німцями територіях?
Обговорення:Королева Наталена Андріанівна

message: Я звернув увагу, що в статті про Н.Королеву датою смерті Василя Короліва-Старого зазначений 1941 рік. Натомість у відповідній статті Вікіпедії подано 1943 р. Треба усталити.
thread_title:  Дата смерті чоловіка
Обговорення:Кримський Агатангел Юхимович

message: Помилуйте, не смешите, уберите снимок арабской грамматики Тауфика Кезмы из статьи! Она же не только не принадлежит горячо любимому Агафангелу Ефимовичу, но и стала анекдотичным образцом неряшливости стиля. Рецензия на нее: Записки коллегии востоковедов. Том 3. Вып.2. Ленинград, 1928. С.553-556. Там же совершенно анекдотичная цитата.
"Агатангел Юхимович Кримський вважається одним з найвидатніших орієнталістів в історії світової філологічної науки."
thread_title:  Тауфик Кезма 

message: "Агатангел Юхимович Кримський вважається одним з найвидатніших орієнталістів в історії світової філологічної науки."
Не має посилань.
thread_title:  Агатангел Юхимович Кримський вважається одним з найвидатніших орієнталістів в історії світової філологічної науки.
Обговорення:Крук Галина Григорівна

message: Речення 2 останніх в "Відзнаках" є 1 в вступі, а 1 в "Біографії"— це доречно? --Rpvmlviv (обговорення) 03:39, 3 серпня 2023 (UTC)
thread_title:  Повтори
Обговорення:Крушельницький Антін Володиславович

message: (15:11, 18 січня 2020)
Один з його псевдонімів «Антін Володиславич». Наскільки відомо, ніколи не скорочував до «Владиславович». Тому не певен, що «Владиславович» має тогочасні джерела. Вибір між «Володиславович» та «Володиславич». 
— Yuriy V Dz (о•в) 14:58, 19 січня 2020 (UTC).
replies: text: Це не має значення, бо у статті в будь-якому випадку повинна бути примітка: У джерелах також зустрічається Владиславович, Володиславич. тощо. Тут складний вибір, потрібно дивитися як він сам підписувався (не маю на увазі його псевдоніми) чи як його описували тогочасні митці/діячі, бо у різних сучасних джерелах різні імена, особливо рівномірно між Владиславович і Володиславович. --『Fosufofiraito』 Обг. 15:21, 19 січня 2020 (UTC)
thread_title:  Володиславич
Обговорення:Кубек Емілій Антонович

message: Перепрошую, але в 14 років (1881-1867=?) не тільки закінчити семінарію, а й стати священником — неможливо. Два джерела з трьох перелічених вказують його рік народження як 1857, і лише одне — як 1867. Крім того, русинська версія Вікіпедії вказує його рік народження як 1857 (а башкирська — взагалі 1847).
Далі, місце народження — не Словаччина, а Австро-Угорська імперія.
http://www.cms3.rusynacademy.sk/files/rusyn_6_2017.pdf
thread_title:  Невідповідність між роком народження і датою закінчення семінарії
Обговорення:Кузьма Скрябін

message: *

message: А чому цю статтю не можна редагувати? Хотів додати вікіпосилання на його книгу http://uk.wikipedia.org/wiki/Я,_Побєда_і_Берлін
replies: text: Та ніби можна було зареєстрованим користувачам. --Α.Μακυχα 07:34, 10 жовтня 2013 (UTC)
thread_title:  Нові теми 

message: Пропоную внести до статті його декілька його інтерв'ю, які були зроблені за день до його смерті, в яких Кузьма критикує теперішню владу. Співпадіння чи ні - але факт є фактом.
https://www.youtube.com/watch?v=QuvSgLoJfjg
http://help-comp.io.ua/vc77fd86fd786770df688be6ffa6a4895
thread_title:  Останні інтерв'ю 

message: Надійшла скарга, що стаття написана однобоко, з погляду лише Кузьми. Наприклад, зацитована лише думка Кузьми про його колишніх колег, що явно не додає нейтральності. — Варто зайнятися і доробити, адже стаття дуже популярна. --Α.Μακυχα 07:34, 10 жовтня 2013 (UTC)
thread_title:  Нейтральність 

message: Стаття повинна містити чітку інформацію, біографію людини, досягнення тощо. Навіщо писати, наприклад, ким хоче стати дочка Кузьми? --Valera Ventor (обговорення) 09:18, 8 листопада 2018 (UTC)
thread_title:  Багато зайвого 

message: на жаль у різних джерелах замітив різні місця народження що конфліктують з статею яке з них є вірне?
наприклад : https://nv.ua/ukr/art/skryabin-kuzma-biografiya-32347.html
https://tsn.ua/glamur/biografiya-kuzmi-skryabina-prostiy-hlopec-yakiy-stav-ikonoyu-ukrayinskogo-roku-406605.html Stalerok (обговорення) 23:58, 22 грудня 2020 (UTC)
thread_title:  місце народження
Обговорення:Левицький Модест Пилипович

message: В Ковелі є також вулиця Модеста Левицького

message: будьте такі ласкаві, шнелле до обговорення, а не відкотів. В преамбулі граф, князь, набоб, хлоп, лотр - не ставиться. Ставте у шаблоні - скільки заманеться. Чекаю слова, --Л. Панасюк (обговорення) 10:31, 27 вересня 2015 (UTC)
replies: text: Цілком погоджуюсь! --Jbuket (обговорення) 11:36, 27 вересня 2015 (UTC)
thread_title:  Користувач:Korwinski
Обговорення:Лотоцький Антін Львович

message: Стиль статті слід проаналізувати та наклонити його на енциклопедичний: зараз подобає місцями на 
а) дидактичний: «Наші сучасні видавці українських дитячих часописів, українські письменники багато дечого б навчилися, якби проаналізували...»--лк 13:12, 2 вересня 2011 (UTC)
б) коментар: На жаль, часопису такого рівня і популярності нема в сучасній Україні.--лк 13:15, 2 вересня 2011 (UTC)
в) оціночний: А ще побачили світ дуже популярні серед дітей вірші--лк 13:20, 2 вересня 2011 (UTC)
replies: text: Зі статті вилучений чужий копі-пейст — то ж можна починати, як кажуть, майже «з чистого аркуша». Закликаю Вас приєднатися до створення статті про Антона Лотоцького.--Pvladko 11:05, 4 вересня 2011 (UTC)
thread_title: Проблеми зі стилем

message: Чи, на вашу думку, слід аж тричі повторювати біографічну інформацію: у вступному абзаці, у картці — та ще у самій статті? (село, дати, і т.п)--лк 00:23, 4 вересня 2011 (UTC)
replies: text: Хтось відразу дивиться картку і не читає статтю, для когось навпаки цікавою є більш розширена інформація у статті, а на картку не звертають увагу. «Jedem das Seine» , як кажуть. Взагалі картка — це стисла інформація основної статті, як на мене. --Pvladko 11:05, 4 вересня 2011 (UTC)
thread_title: Надмірне безпрецедентне перевантаження однією й тією ж інформацією
Обговорення:Луцишина Оксана Петрівна

message: Яке прізвище в батька (чи чоловіка) Оксани Петрівни? Луцишина чи, все-таки, Луцишин? Олег-літредобг. 05:10, 20 травня 2016 (UTC)
thread_title:  Запитання 

message: ЕСУ подає як Луцишина-Кішко Оксана Петрівна. Якщо хтось бажає зміни назви, то варто на ВП:ПС, бо питання дискусійне. --Юрко (обговорення) 09:50, 13 липня 2023 (UTC)
replies: text: Написав заявку до ЕСУ. То ж почекаємо. --Perohanych (обговорення) 10:43, 13 липня 2023 (UTC)

text: Сама О.Луцишина проти вживання її дівочого прізвища, має бути тільки "Луцишина" (тому цю ст. ліпше видалити і перейменувати основну) --Balder-d (обговорення) 15:32, 13 липня 2023 (UTC)

text: https://www.facebook.com/1009968488/posts/10228407457664079/ --Balder-d (обговорення) 15:34, 13 липня 2023 (UTC)
replies: text: : В ЕСУ поправили: https://esu.com.ua/search_articles.php?id=59431 --Perohanych (обговорення) 08:36, 14 липня 2023 (UTC)
thread_title:  Назва статті
Обговорення:Лучаківський Володимир Дмитрович

message: * Станіслав Лучаковський - однокласник Евгена Олесницького → в 1876 році закінчив VI клас,<ref>Sprawozdanie C. K. Wyższego Gimnazyum w Tarnopolu za rok szkolny 1876. — Lwów, 1876. — S. 38.  --Д-D (обговорення) 13:56, 24 березня 2017 (UTC)
thread_title:  нот
Обговорення:Лятуринська Оксана Михайлівна

message: Перейменуйте, будь ласка, статтю на Лятуринська Оксана Михайлівна. Я зробив механічну помилку. Наперед дякую. Олег-літредобг. 19:03, 1 червня 2020 (UTC)
thread_title:  Прохання
Обговорення:Майданська Софія Василівна

message: В журналі «Дніпро» наведені всі лауреати Міжнародної премії імені Олеся Гончара. Софії Майданської серед них немає. Вона лауреат Літературної премії імені Олеся Гончара Спілки письменників України. --Олег (обговорення) 07:38, 2 листопада 2013 (UTC)
thread_title:  Премія імені Гончара
Обговорення:Аскольд Мельничук

message: доречність додання категорії «Українські письменники» є дискусійним. Українською мовою Мельничук, як я зрозумів, не пише. --В.Галушко (обговорення) 00:35, 26 квітня 2020 (UTC)
replies: text: не маю наміру дискутувати) то я, мабуть, був не дуже уважний, коли ставив категорію, отже, сміливо виправляйте.--Leon II (обговорення) 09:52, 26 квітня 2020 (UTC)
thread_title:  Категоризація
Обговорення:Микитенко Іван Кіндратович

message: На мою думку, в речення потрапила логічна помилка. Цитую: «В Харкові деякий час живе у недоброї пам'яті будинку «Слово». Slobodinsky (обговорення) 18:04, 11 січня 2014 (UTC)
thread_title:  Дрібнички
Обговорення:Олена Пчілка

message: Добридень.
Згідно Інституту Історії України (посилання наприкінці статті) день народження Олени Пчілки 29(17).07.1849.--HelgaSavo (обговорення) 14:54, 1 липня 2018 (UTC)
replies: text: Липня чи червня? В інших Вікіпедіях вказано 29 червня.--Анатолій (обг.) 14:57, 1 липня 2018 (UTC)

text: на надгробку дата 18.VII: фото.--Анатолій (обг.) 15:04, 1 липня 2018 (UTC)
replies: text: : отут є ґрунтовна розвідка, яку підготувала старша наукова співробітниця Гадяцького історико-краєзнавчого музею Марія Рахмун. --Perohanych (обговорення) 18:06, 17 липня 2023 (UTC)
thread_title:  День народження Олени Пчілки
Обговорення:Олександр Олесь

message: На могильній плиті Олеся в Празі було написано «Олександер Олесь». Згідно коментарів Ростислава Прокоп'юка і Оксани Пеленської (Радіо Свобода), ім'я «Олександер» є чеською транскрипцією від російського імені «Александр», так було прийнято писати в Чехії того часу. Справжнє ім'я — Олександр.  --Goo3 (обговорення) 11:26, 31 січня 2017 (UTC)
thread_title:  Олександер чи Олександр
Обговорення:Олійник Борис Ілліч

message: натівці - це вікіпедичний термін?? Aleksandr Grigoryev (обговорення) 05:57, 15 червня 2017 (UTC)
thread_title:  натівці? 

message: Борис Олійник останній представник украънского націонал комунізму це варто відобразити в статті
thread_title:  Націонал комунізм
Обговорення:Оберив (Верхня Марна)

message: Літера и у назві згідно правопису:
* §90.5.в).3) У географічних назвах після приголосних дж, ж, ч, ш, щ і ц перед приголосним: Алжир, Вашингтон, Вірджинія, Гемпшир, Жиронда, Йоркшир, Лейпциг, Циндао, Чикаго, Чилі, але перед голосним і в кінці слова пишеться і: Віші, Шіофок.
* §90.5.в).4) У географічних назвах із звукосполученням -ри- перед приголосним (крім j): Великобританія, Крит, Мавританія, Мадрид, Париж, Рига, Рим та ін., але Австрія, Ріо-де-Жанейро
thread_title:  Транскрипція назви
Обговорення:Брикон

message: Літера и у назві згідно правопису:
* §90.5.в).3) У географічних назвах після приголосних дж, ж, ч, ш, щ і ц перед приголосним: Алжир, Вашингтон, Вірджинія, Гемпшир, Жиронда, Йоркшир, Лейпциг, Циндао, Чикаго, Чилі, але перед голосним і в кінці слова пишеться і: Віші, Шіофок.
* §90.5.в).4) У географічних назвах із звукосполученням -ри- перед приголосним (крім j): Великобританія, Крит, Мавританія, Мадрид, Париж, Рига, Рим та ін., але Австрія, Ріо-де-Жанейро
thread_title:  Транскрипція назви
Обговорення:Серизьєр

message: Літера и у назві згідно правопису:
* §90.5.в).3) У географічних назвах після приголосних дж, ж, ч, ш, щ і ц перед приголосним: Алжир, Вашингтон, Вірджинія, Гемпшир, Жиронда, Йоркшир, Лейпциг, Циндао, Чикаго, Чилі, але перед голосним і в кінці слова пишеться і: Віші, Шіофок.
* §90.5.в).4) У географічних назвах із звукосполученням -ри- перед приголосним (крім j): Великобританія, Крит, Мавританія, Мадрид, Париж, Рига, Рим та ін., але Австрія, Ріо-де-Жанейро
thread_title:  Транскрипція назви
Обговорення:Ларив'єр-Арнонкур

message: Літера и у назві згідно правопису:
* §90.5.в).3) У географічних назвах після приголосних дж, ж, ч, ш, щ і ц перед приголосним: Алжир, Вашингтон, Вірджинія, Гемпшир, Жиронда, Йоркшир, Лейпциг, Циндао, Чикаго, Чилі, але перед голосним і в кінці слова пишеться і: Віші, Шіофок.
* §90.5.в).4) У географічних назвах із звукосполученням -ри- перед приголосним (крім j): Великобританія, Крит, Мавританія, Мадрид, Париж, Рига, Рим та ін., але Австрія, Ріо-де-Жанейро
thread_title:  Транскрипція назви
Обговорення:Пашковський Євген Володимирович

message: Додав шаблон Нейтральність сумнівна у зв'язку із тим, що стаття носить яскраво виражений замовний характер, не є нейтральною відносно біографії особи та не відповідає вимогам ВП:НТЗ.
Фрази ж з розділу "Особливості стилю письменника" типу "На мою думку, він дуже вдало поєднує потік мислення з глибокою християнською традицією і біблійністю." взагалі дивують.
thread_title:  Нейтральність
Обговорення:Петренко Михайло Миколайович

message: Шановні читачі та редактори Вікіпедії.
Стаття "Петренко Михайло Миколайович" донедавна містила сумнівні твердження, які не мали документального обгрунтування.
Стаття оновлюється, та з часом буде дійсним різноплановим інформаційним джерелом стосовно життя та творчості Поета та чиновника Михайла Петренка.
Ми будемо дуже вдячні фахівцям та читачам за таку участь в розробці статті, яка дозволить позбавитися фальсифікацій, що  потрапляли до описань біографії Михайла Петренка.
Деяку додаткову інформацію про біографію та творчість Михайла Петренка Ви можете знайти  на сайті, йому присвяченому http://www.дивлюсьянанебо.com, а також, відвідавши Форум газети "Поиск"
Контактна інформація доступна з сайту
З найкращими побажаннями
нащадки роду Петренків, до якого належав і
Михайло Петренко 
--Олександр Петренко (обговорення) 16:57, 12 січня 2013 (UTC)
thread_title:  Звернення Олександра Петренка 

message: Саття містить неенциклопедичний текст, оцічночні судження, особисті думки автора. Потребує переробки. --Kharkivian (обг.) 20:48, 22 травня 2020 (UTC)
thread_title:  Стиль
Обговорення:Прогнімак Олександр Володимирович

message: Поки  зачищає статтю від «небажаної інфолрмації», переніс видалену інформацію, підтверджену АД сюди для визначення відповідності ВП:АД і ВП:БЖЛ — якщо не буде доказано, що інформація порушує ці правила, розділ буде повернуто в статтю. З повагою, --Pavlo1 (обговорення) 12:22, 17 квітня 2013 (UTC)

message: За даними сайта «Обозреватель», найбільшою плямою на репутації Олександра Прогнімака є скандал навколо Жукова острова — заповідної території на Дніпрі в межах Києва. У грудні 2006 року столичний мер Леонід Черновецький підписав розпорядження про передачу 6 гектарів острова в оренду ТОВ «АВ-Медгруп». За даними ЗМІ, цій фірмі було надано право побудувати на Жуковому острові реабілітаційно-оздоровчий центр і облаштувати зону відпочинку, для чого дозволялося вирубати понад дві тисячі «хворих» дерев. Згодом стало відомо про те, що ця компанія підконтрольна Олександру Прогнімаку.Прогнимак. Вовремя позеленевший 16.10.2011  Під час скандального голосування в Київраді 1 жовтня 2007 року, коли київська громада втратила 400 ділянок землі загальною площею 2 700 га,«Дзеркало тижня» № 38, 13 жовтня 2007  розданої під забудову за рекордні 4 години фракціїї БЮТ, Віталія Кличка та партії Регіонів участі у сесії не брали. Тим не менш двоє регіоналів Олександр Прогнімак та Людмила Качурова пішли всупереч рішенню фракції і брали участь у голосуванні. Причому у багатьох питаннях саме їх голоси були вирішальними. Пізніше керівництво фракції пообіцяло виключити обох з її складу.Газета «Коммерсантъ Украина», № 171 (522), 02.10.2007 
Також за даними ЗМІ, підконтрольні йому компанії знищили 29,5 га лісу в урочищі Горбачиха, яке входило до переліку цінних природних територій, що резервуються під заповідники, знищення гектара вікових сосен в Дарниці, вирубку парку «Орлятко» на Солом'янці, знищення дубової алеї в парку імені Василя Стуса.Прогнимак — зеленый уничтожитель парков 12.10.2011
thread_title:  Скандал навколо Жукового острова
Обговорення:Підмогильний Валер'ян Петрович

message: За життя ім'я Підмогильного писали як Валеріян. Сьогодні популярнішим (принаймні в тенетах) є саме таке написання (131 тис запитів проти 41,5 тис на Валер'ян чи 44,3 тис на Валеріан). Тож чи не варто перейменувати статтю?--Q13 15:33, 21 квітня 2010 (UTC)
replies: text: Видання роману «Місто» 1954 року (Нью-Йорк), також має за автора Валеріяна Підмогильного. --Friend 10:46, 19 лютого 2013 (UTC)
replies: text: : Видання http://ukrpsm.nethouse.ua/products/1783571 (2012, Київ, «Український письменник») подає «Валер'ян».

text: :Тарас Грыгоровыч Шевченко в свий час пысавъ вирши украйинською и вжывав «и» замисть «і» та «ы» замисть «и». Тобто норми мови міняються, а відтак пропоную не перейменовувати. --Perohanych (обговорення) 16:23, 7 червня 2013 (UTC)
thread_title: Ім'я
Обговорення:Пільгук Іван Іванович

message: Я згадую рік знайомства з Катериною Іванівною [Вовк], три роки тому [1940]. З її тодішнього «радянського гуртка», «східняків», «совєтів», що збиралися час від часу під привітною стріхою на Круп’ярській вулиці [Львів], в цій, сказати б, початковій для нас школі національної приналежности і національної гордости, не лишилося нікого. Евакуювався на схід Іван Пільгук, який, не маю сумніву, в почуваннях своїх не був далекий від «директора» нашої «школи», Катерини Іванівни, і який час від часу спромагався в роки відлиг на трохи сміливіший крок, як от, приміром, 1969 року видання «вибраного» (себто безжалісно обкраяного) Панька Куліша з тим, щоб кожного разу проходити жорстоку «проробку» за націоналізм. Але йому не вистачило сміливости розірвати з радянською системою чи, може, сказавши інакше і подивившися інакше — вистачило сміливости не розривати з нею. - Ю. Шевельов, "Я, мені, мене ... (і довкруги)".
thread_title:  До характеристики персонажа
Обговорення:Юліян Радзикевич

message: * This claims that Радзикевич wrote a book named "Золото І Кров" in 1967.  However, I have been unable to verify this claim anywhere.  Furthermore, in Лупулові Скарби, there is a chapter named "Золото І Кров".  So I must wonder whether there is such a book, or if the reference is just a mistaken reference to the chapter.  If anyone can provide any information about the book, I would appreciate it.  If someone (пінг @Maksym Ye?) knows anything about the reference, I would appreciate if you would let me know or answer here.
P.S.  Sorry for writing in English instead of Ukrainian.  Writing in Ukrainian takes me a very long time and isn't always intelligible.  Radzy0 (обговорення) 23:18, 7 січня 2024 (UTC)
replies: text: @ Radzy0 у книжці про його брата Володимира Радзикевича «Володимир Радзикевич. Ювілейний збірник» (Клівленд 1966) на 12 сторінці вгорі є такий текст: «Молодший брат Володимира, лікар Юліян Радзикевич, є — як відомо — автором трилогії історичних повістей: „Полковник Данило Нечай“, „Полум'я“ та готової але ще не видрукуваної „Золото і кров“» --G.Tuono (обговорення) 12:53, 8 січня 2024 (UTC)
replies: text: : Дуже дякую! Radzy0 (обговорення) 01:00, 16 січня 2024 (UTC)
thread_title:  автор
Обговорення:Самбук Ростислав Феодосійович

message: Потрібно змінити у назві сторінки по-батькові з "Федосіович" на "Феодосійович" MasterOfSilence (обговорення) 10:01, 9 березня 2016 (UTC)
thread_title:  Перейменувати сторінку
Обговорення:Сенченко Іван Юхимович

message: Повість Сенченка схожа на ліричний репортаж, але насправді наповнена розіграшами, гіперболами, міфами. 
Цитую звідси:
* Іван Сенченко. Подорож до Червонограда.
Безліч одруків виправляються мовчки, без зауважень (наприклад, Штеча / Нетеча).
На першій же сторінці читаємо: «Харків, що стоїть на розточчі трьох річок — Лопані, Неплюя й Нетечі, з яких дві останні існували лише в анекдотах і довідниках».
Насправді місто Харків стоїть на розточчі трьох річок: Лопань (притока Уди), Харків (притока Лопані), Нетеча (притока Харкова). 
Відома харківська поговірка  (:ru:Нетечь (река)), якою обіграно назви Лопань, Харків, Нетеча. Давня, сіверяни сіверянською мовою (слобідська Україна слобожанським діалектом): «Хоч лопни, Харків не тече», тут, у оригіналі, «не тече» ще ближче до назви річки Нетеча, ніж «не течёт» до Нетеча / Нетечь.
Зараз четвертою річкою Харкова десь на околицях тече річка Уда, але у часи, коли Сенченко писав свої повісті, Уда протікала далеко за межами міста.
Річки Неплюй у довідниках ніколи не могло бути.
На тій же першій сторінці повісті читаємо далі: «приїхав трамвай. Я мав бути в ньому пасажиром номер триста шість. Три сотні поїхали, триста шостий залишився». «Три сотні поїхали» це гіпербола, «номер триста шість» жарт.
Лірична напівфантастика. Це, звісно, ВП:ОД.
— Юрій Дзядик (о•в) 06:10, 31 березня 2018 (UTC).
P.S. 
Невизнаною сіверянською мовою писав Григорій Сковорода. Досі вона є рідною для пів України, зокрема для мене, Віктора Ющенка, проривається у Кузьми Скрябіна. Чита, робе, канєшно, лопне, Бєлгород, Вотя тощо. Це не суржик, а давня окрема мова сіверян, згадаймо печеніга, якого у літопису назвали Куря. Штучне внесення її елементів в українську (Бєлгород, Сєвєродонецьк, ) робить українську мову клаптиковою, з внутрішньо несумісними частинами, хворою.
— Юрій Дзядик (о•в) 06:10, 31 березня 2018 (UTC).
thread_title:  Художні прийоми повісті «Подорож до Червонограда»