Обговорення:Хмарні обчислення

message: для перейменування статей існує механізм ВП:ПС, де треба викласти супутні аргументи. Якщо щось мариться, це ще не підстава для довільної зміни назви--Deineka 01:05, 7 березня 2010 (UTC)
replies: text: Ну хмароподібними вони точно не є  --Drundia [ˈd̪r̠ʲʊɲ̟ɟ̟ɐ] 01:25, 7 березня 2010 (UTC)
replies: text: :отож--Deineka 03:47, 7 березня 2010 (UTC)

text: Окей, зроблю за процедурою--Nikkar 07:28, 12 березня 2010 (UTC)
thread_title:  Про перейменування 

message: Весь розділ ненецеклопедичний, від першої особи. А повинен бути в безособовій формі. Плюс погано відформатований та й взагалі інструкція, яка може зазнавати постійних змін, навіщо це взагалі у вікіпедії незрозуміло. Це сокріше у вікіпідручник потрібно перенести. Тож прибрав це із статті. -- Volodimirg (обговорення) 09:52, 28 листопада 2012 (UTC)
</br>
1.Запуск серверів хмарних обчислень.
</br>
По-перше, нам знадобиться 2 машини: сервер та клієнт.</br>
</br>
2.Встановлення серверу OpenSSH</br>
Спочатку нам необхідно встановити OpenSSH сервер на віддаленій системі:</br>
</br>
apt-get install-server OpenSSH</br>
</br>
3.Налаштування SSH для входу без пароля.</br>
Нам потрібно налаштувати безпарольний вхід між двома хостами для проходження файлу у дві сторони.  </br>
По-перше, згенерувати ключ:</br>
ssh-keygen -t rsa</br>
Насправді, це простіше зробити таким чином:</br>
ssh-keygen -N  -f ~/.ssh/id_dsa       (Enter)</br>
</br>
Вам не потрібен ключ, який там зберігається.</br>
Enter passphrase (empty for no passphrase):     (Enter)</br>
Enter same passphrase again:                            (Enter)</br>
</br>
Тепер замініть remote_server з ім'ям хоста або IP, до якого ви звертаєтеся за допомогою SSH, і скопіюйте ключ на сервер:</br>
cat ~/.ssh/id_rsa.pub | ssh REMOTE_SERVER 'cat - >> ~/.ssh/authorized_keys2'</br>
</br>
Тепер ви можете використовувати ідентифікатор </br>
ssh-copy-id REMOTE_SERVER</br>
</br>
4.Установка дозволів на нормальний рівень:</br>
ssh REMOTE_SERVER 'chmod 700 .ssh'</br>
</br>
І нарешті, запустіть, щоб побачити, як він працює:</br>
ssh REMOTE_SERVER</br>
Якщо з'єднатися не вдалося, доведеться повторити налаштування SSH каталога, так щоб на обох серверах :</br>
`mv ~/.ssh ~/.ssh-old`</br>
</br>
Встановити Rsync і lsyncd</br>
Далі слід встановити Rsync і lsyncd. По-перше, Rsync доволі простий і може бути встановлений:</br>
</br>
apt-get install Rsync</br>
</br>
Далі в lsyncd. Існує не офіційний пакет Debian, його дуже просто побудувати з вихідних кодів і встановити.</br>
А також libxml2-development для створення lsyncd джерела. Установка :</br>
</br>
apt-get install libxml2-build-essential</br>
</br>
Після отримання lsyncd коду, будуємо :</br>
</br>
wget http://lsyncd.googlecode.com/files/lsyncd-1.26.tar.gz tar -zxf lsyncd-1.26.tar.gz cd lsyncd-1.26 ./configure make; make install</br>
Дана інсталяція не встановлює конфігураційний файл, так що ми зробимо це вручну:</br>
</br>
ср lsyncd.conf.xml / etc /</br>
</br>
5.Налаштування lsyncd</br>
Далі, ми будемо редагувати файл конфігурації, який в даний момент знаходиться в / etc. Файл представляє собою добре документований XML-файл :</br></br>
</br>
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------
lsyncd version="1.25"</br>
settings</br>
logfile filename="/var/log/lsyncd"/</br>
!--Specify the rsync (or other) binary to call--</br>
binary filename="/usr/bin/rsync"/</br>
!--uncomment to create a file containing pid of the daemon--</br>
!--pidfile filename="/tmp/pid"/--</br>
!--this specifies the arguments handled to the rsync (or other) binary. </br>
option is the default literal. only '%r' will be replaced with r when recursive</br>
operation is wanted, d when not. exclude file will be replaced with -exclude-from FILE </br>
source will be the source path to sync from destination will be the</br>
destination path to sync to --></br>
callopts</br>
option text="-lt%r"/</br>
option text="--delete"/</br>
exclude -file/</br>
source /</br>
destination /</br>
/callopts </br>
/settings </br>
directory</br>
source path="/var/www/sync_test"/</br>
target path="desthost::module/"/</br>
!-- or it can also be an absolute path for localhost</br>
target path="/absolute/path/to/target"> -- </br>
/directory </br>
/lsyncd </br>
</br>
Запустити в lsyncd налагодження для тестування</br>
Ми готові стартувати, можем також запустити в налагоджувальному режимі для розваги і щоб дізнатися, як lsyncd робить те, що він робить:</br>
</br>
lsyncd --conf /etc/lsyncd.conf.xml --debug</br>
</br>
Додати файли і перевірити їх синхронізацію</br>
Тепер нам потрібно скопіювати деякі файли в цей каталог:</br>
</br>
/var/www/sync_test</br>
 І знову ж таки, стежте за будь-якими помилками на екрані. Додайте деякі каталоги і слідкуйте, як вони шикуються в черги, а потім поглянемо на них на віддаленому полі: з цього моменту сервер "просто працює". Тепер потрібно навантажити сервер, додаючи файли і каталоги, а потім і протоколювання помилок при їх синхронізації. У його нинішньому вигляді система використовує вихідний код системи в пріоритетним навколишнього середовища, тому будь-які файли, зміни або додавання або видалення, будуть оброблені на віддаленій системі. Тепер ми можемо використовувати кілька джерел для доступу до даних
thread_title:  Налаштування хмари на Ubuntu